# Službeni list C 260/7. k

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 260 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.7. kolovoza 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 260

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.7. kolovoza 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | 112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015. |
| 2015/C 260/01 | Rezolucija o prioritetima Europskog odbora regija za šesti mandat 2015. – 2020. | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015. |
| 2015/C 260/02 | Mišljenje Europskog odbora regija – Bolja zaštita morskog okoliša | 6 |
| 2015/C 260/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja | 12 |
| 2015/C 260/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Poticanje pravedne trgovine na lokalnoj i regionalnoj razini u Europi | 17 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015.

2015/C 260/01

Rezolucija o prioritetima Europskog odbora regija za šesti mandat 2015. – 2020.

1

MIŠLJENJA

Odbor regija

112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015.

2015/C 260/02

Mišljenje Europskog odbora regija – Bolja zaštita morskog okoliša

6

2015/C 260/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja

12

2015/C 260/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Poticanje pravedne trgovine na lokalnoj i regionalnoj razini u Europi

17

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJA |
| | 112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015. |
| 2015/C 260/05 | Mišljenje Europskog odbora regija – Smjernice politika zapošljavanja država članica | 22 |

III.   Pripremni akti

ODBOR REGIJA

112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015.

2015/C 260/05

Mišljenje Europskog odbora regija – Smjernice politika zapošljavanja država članica

22

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015.

| 7.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 260/1

---

Rezolucija o prioritetima Europskog odbora regija za šesti mandat 2015. – 2020.

(2015/C 260/01)

Europski odbor regija (OR) usredotočit će se na sljedeće ključne prioritete tijekom tekućeg petogodišnjeg mandata (2015. – 2020.):

I.   
  Nov početak za europsko gospodarstvo: stvaranje radnih mjesta i održivog rasta u gradovima i regijama za bolju kvalitetu života građana.

Pristup od baze prema vrhu – koji uključuje sudjelovanje regionalnih i lokalnih vlasti u europskim partnerstvima – potreban je za poticanje kako ciljanih ulaganja u realno gospodarstvo tako i razmjene najboljih praksi. Time će se istodobno odgovoriti na zahtjeve građana u pogledu kvalitete potrošnje i dobre provedbe javnih politika. Novi poduzetnički duh povezan s funkcionalnim jedinstvenim digitalnim tržištem i pametnom specijalizacijom može dovesti do novih vještina, znanja, inovacija i zapošljavanja.

OR ističe sljedeće mjere usmjerene na provedbu ovog prioriteta:

| 1. | daljnji razvoj pozitivnih gospodarskih trendova i njihovo pretvaranje u održiva radna mjesta, s posebnim naglaskom na obrazovanje te na usklađivanje vještina i osposobljavanja s potrebama tržišta rada. Kako bi se poboljšali životni uvjeti mladih ljudi koji su pogođeni visokom nezaposlenošću, osobito su potrebni obrazovanje i strukovno osposobljavanje visoke kvalitete, stvaranje ponude za osposobljavanje te povećanje mobilnosti. Pozitivna iskustva s dvojnim sustavom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja pritom mogu biti od pomoći; |
| --- | --- |

1.

daljnji razvoj pozitivnih gospodarskih trendova i njihovo pretvaranje u održiva radna mjesta, s posebnim naglaskom na obrazovanje te na usklađivanje vještina i osposobljavanja s potrebama tržišta rada. Kako bi se poboljšali životni uvjeti mladih ljudi koji su pogođeni visokom nezaposlenošću, osobito su potrebni obrazovanje i strukovno osposobljavanje visoke kvalitete, stvaranje ponude za osposobljavanje te povećanje mobilnosti. Pozitivna iskustva s dvojnim sustavom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja pritom mogu biti od pomoći;

| 2. | praćenje provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova i Europskog fonda za strateška ulaganja, u partnerstvu s Europskom investicijskom bankom, uz daljnje podupiranje solidarnosti s regijama koje zaostaju; |
| --- | --- |

2.

praćenje provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova i Europskog fonda za strateška ulaganja, u partnerstvu s Europskom investicijskom bankom, uz daljnje podupiranje solidarnosti s regijama koje zaostaju;

| 3. | jačanje socijalne dimenzije EU-a i ekonomske i monetarne unije osmišljavanjem poticaja za reforme kako bi se ubrzalo postizanje socijalnih ciljeva strategije Europa 2020. i koordinacija automatskih stabilizatora na razini EMU-a; |
| --- | --- |

3.

jačanje socijalne dimenzije EU-a i ekonomske i monetarne unije osmišljavanjem poticaja za reforme kako bi se ubrzalo postizanje socijalnih ciljeva strategije Europa 2020. i koordinacija automatskih stabilizatora na razini EMU-a;

| 4. | doprinos reviziji tijekom provedbe Višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. i budućoj kohezijskoj politici; poziv na reviziju vlastitih sredstava EU-a i potporu usklađivanju javnih proračuna s teritorijalno utemeljenim ciljevima kvalitete potrošnje te na dostatnu razinu odobrenih sredstava za plaćanje; |
| --- | --- |

4.

doprinos reviziji tijekom provedbe Višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. i budućoj kohezijskoj politici; poziv na reviziju vlastitih sredstava EU-a i potporu usklađivanju javnih proračuna s teritorijalno utemeljenim ciljevima kvalitete potrošnje te na dostatnu razinu odobrenih sredstava za plaćanje;

| 5. | povećanje investicijskih kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti poticanjem fleksibilnosti u primjeni europskih pravila ekonomskog upravljanja, uz poštovanje potrebe za stabilnim javnim financijama te odredbi Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

5.

povećanje investicijskih kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti poticanjem fleksibilnosti u primjeni europskih pravila ekonomskog upravljanja, uz poštovanje potrebe za stabilnim javnim financijama te odredbi Pakta o stabilnosti i rastu;

| 6. | promicanje sinergija među različitim dostupnim fondovima EU-a, jačanje međusobne povezanosti Europskog fonda za strateška ulaganja i postojećih fondova radi multiplikacije financijskog učinka; usmjeravanje na pojednostavljenje financijskih instrumenata EU-a; |
| --- | --- |

6.

promicanje sinergija među različitim dostupnim fondovima EU-a, jačanje međusobne povezanosti Europskog fonda za strateška ulaganja i postojećih fondova radi multiplikacije financijskog učinka; usmjeravanje na pojednostavljenje financijskih instrumenata EU-a;

| 7. | poticanje poduzetničkog duha: povećanje konkurentnosti malih i srednjih poduzeća te promicanje socijalne ekonomije unapređenjem pristupa financiranju, poticanjem inovacija i ciljane infrastrukture te smanjivanjem birokracije; |
| --- | --- |

7.

poticanje poduzetničkog duha: povećanje konkurentnosti malih i srednjih poduzeća te promicanje socijalne ekonomije unapređenjem pristupa financiranju, poticanjem inovacija i ciljane infrastrukture te smanjivanjem birokracije;

| 8. | smatra da su jezik, kultura i kulturno nasljeđe ljudske vrijednosti koje podupiru nacionalni, regionalni i lokalni identitet; |
| --- | --- |

8.

smatra da su jezik, kultura i kulturno nasljeđe ljudske vrijednosti koje podupiru nacionalni, regionalni i lokalni identitet;

| 9. | stvaranje pravih uvjeta za procvat digitalnih mreža i usluga. Iskorištavanje punog potencijala za rast digitalne ekonomije ulaganjem u brzu i pouzdanu infrastrukturu IKT-a, kao i istraživanje i inovacije u cilju jačanja industrijske konkurentnosti, javnih usluga, uključivosti i vještina; |
| --- | --- |

9.

stvaranje pravih uvjeta za procvat digitalnih mreža i usluga. Iskorištavanje punog potencijala za rast digitalne ekonomije ulaganjem u brzu i pouzdanu infrastrukturu IKT-a, kao i istraživanje i inovacije u cilju jačanja industrijske konkurentnosti, javnih usluga, uključivosti i vještina;

| 10. | jačanje regionalnih kapaciteta za istraživanje i inovacije te prevladavanje digitalnog i inovacijskog jaza među regijama; unapređenje regionalne konkurentnosti promicanjem pametne specijalizacije i razmjene najboljih praksi; stoga i poticanje vodećih međuregionalnih mreža, poput inicijative Vanguard, koje u središte svojih aktivnosti za pametnu specijalizaciju (S3) stavljaju industrijski procvat s ciljem promicanja razmjene iskustava, stvaranja puteva do izvrsnosti i zajedničke obrade projektnih prijava; |
| --- | --- |

10.

jačanje regionalnih kapaciteta za istraživanje i inovacije te prevladavanje digitalnog i inovacijskog jaza među regijama; unapređenje regionalne konkurentnosti promicanjem pametne specijalizacije i razmjene najboljih praksi; stoga i poticanje vodećih međuregionalnih mreža, poput inicijative Vanguard, koje u središte svojih aktivnosti za pametnu specijalizaciju (S3) stavljaju industrijski procvat s ciljem promicanja razmjene iskustava, stvaranja puteva do izvrsnosti i zajedničke obrade projektnih prijava;

| 11. | najbolje moguće iskorištavanje zajednica znanja i inovacija (ZZI) u čitavom lancu inovacija te ključnih tehnologija razvoja (KET) kako bi bili predvodnici upravljanja tranzicijom na gospodarstvo niske razine ugljika koje se temelji na znanju; |
| --- | --- |

11.

najbolje moguće iskorištavanje zajednica znanja i inovacija (ZZI) u čitavom lancu inovacija te ključnih tehnologija razvoja (KET) kako bi bili predvodnici upravljanja tranzicijom na gospodarstvo niske razine ugljika koje se temelji na znanju;

| 12. | podupiranje boljeg pristupa potrošača i poduzeća diljem Europe robi i uslugama na internetu otklanjanjem ključnih razlika između internetske i neinternetske sfere te uklanjanjem prepreka prekograničnim internetskim aktivnostima uz osiguravanje da se regulatorni pristupi prema novim oblicima razmjene poput ekonomije dijeljenja koordiniraju na europskoj razini; |
| --- | --- |

12.

podupiranje boljeg pristupa potrošača i poduzeća diljem Europe robi i uslugama na internetu otklanjanjem ključnih razlika između internetske i neinternetske sfere te uklanjanjem prepreka prekograničnim internetskim aktivnostima uz osiguravanje da se regulatorni pristupi prema novim oblicima razmjene poput ekonomije dijeljenja koordiniraju na europskoj razini;

| 13. | podupiranje šireg korištenja inovativne e-uprave kako bi se olakšao život građanima i poduzećima i smanjila njihova ovisnost o birokraciji; |
| --- | --- |

13.

podupiranje šireg korištenja inovativne e-uprave kako bi se olakšao život građanima i poduzećima i smanjila njihova ovisnost o birokraciji;

| 14. | osiguravanje boljih regulatornih i financijskih uvjeta za lakšu modernizaciju i širenje postojeće energetske infrastrukture u okviru novih energetskih i klimatskih ciljeva EU-a za 2030. godinu, a osobito ostvarenje energetske unije koja je otporna na krizu i ekološki prihvatljiva s ciljem ostvarivanja ravnopravnih uvjeta konkurencije u energetskom sektoru; |
| --- | --- |

14.

osiguravanje boljih regulatornih i financijskih uvjeta za lakšu modernizaciju i širenje postojeće energetske infrastrukture u okviru novih energetskih i klimatskih ciljeva EU-a za 2030. godinu, a osobito ostvarenje energetske unije koja je otporna na krizu i ekološki prihvatljiva s ciljem ostvarivanja ravnopravnih uvjeta konkurencije u energetskom sektoru;

| 15. | osiguravanje stabilnog zakonodavstva u svrhu potpore ulaganjima u obnovljivu energiju, uključujući kružno gospodarstvo i inicijative ekološkog dizajna. Naglašavanje važnosti osiguravanja sredstava potrebnih kako bi se regijama i gradovima omogućilo da imaju vodeću ulogu u provođenju održivih energetskih projekata; |
| --- | --- |

15.

osiguravanje stabilnog zakonodavstva u svrhu potpore ulaganjima u obnovljivu energiju, uključujući kružno gospodarstvo i inicijative ekološkog dizajna. Naglašavanje važnosti osiguravanja sredstava potrebnih kako bi se regijama i gradovima omogućilo da imaju vodeću ulogu u provođenju održivih energetskih projekata;

| 16. | promicanje jačanja otpornosti na katastrofe kao jednog od temelja održivog rasta i radnih mjesta; isticanje ključne uloge lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

16.

promicanje jačanja otpornosti na katastrofe kao jednog od temelja održivog rasta i radnih mjesta; isticanje ključne uloge lokalnih i regionalnih vlasti;

II.   
  Važna uloga teritorijalne dimenzije zakonodavstva EU-a: djelovanje u interesu građana, bez obzira na to gdje žive i rade.

Politike EU-a trebaju premostiti razlike i jaz u znanju između regija i gradova te teritorijalna, gospodarska, društvena, kulturna, zemljopisna i demografska obilježja pretvoriti u prednosti kako u urbanim tako i u ruralnim područjima.

OR ističe sljedeće mjere usmjerene na provedbu ovog prioriteta:

| 17. | zalaganje za jaču teritorijalnu dimenziju u politikama i projektima EU-a diljem Europske unije, između ostalog u okviru revizije strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

17.

zalaganje za jaču teritorijalnu dimenziju u politikama i projektima EU-a diljem Europske unije, između ostalog u okviru revizije strategije Europa 2020.;

| 18. | promicanje priznavanja da su demografski izazovi prijetnja cijeloj Europskoj uniji i oblikovanje europske strategije za suočavanje s tim izazovima; |
| --- | --- |

18.

promicanje priznavanja da su demografski izazovi prijetnja cijeloj Europskoj uniji i oblikovanje europske strategije za suočavanje s tim izazovima;

| 19. | nadzor i ocjenu teritorijalnog učinka zakonodavstva EU-a o jedinstvenom tržištu, kao i zakonodavstva povezanog s inicijativama koje bi trebale imati teritorijalni učinak (poput energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta, paketa mjera za mobilnost radne snage, unije tržišta kapitala, buduće prometne politike). Poseban naglasak potrebno je staviti na ključna područja poput državnih potpora, njihove modernizacije, industrijske politike, javne nabave i pružanja usluga od općeg interesa; |
| --- | --- |

19.

nadzor i ocjenu teritorijalnog učinka zakonodavstva EU-a o jedinstvenom tržištu, kao i zakonodavstva povezanog s inicijativama koje bi trebale imati teritorijalni učinak (poput energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta, paketa mjera za mobilnost radne snage, unije tržišta kapitala, buduće prometne politike). Poseban naglasak potrebno je staviti na ključna područja poput državnih potpora, njihove modernizacije, industrijske politike, javne nabave i pružanja usluga od općeg interesa;

| 20. | oblikovanje razvoja buduće kohezijske politike, uključujući razvoj europskog prostornog planiranja, s posebnim naglaskom na jačanju Plana za gradove i ravnoteži između urbanih i ruralnih područja te daljnji razvoj financijskih instrumenata u okviru kohezijske politike; poticanje rasprave o pristupu koji nadilazi BDP, kao i razvoja alternativnih pokazatelja za dobrobit i održivi razvoj; |
| --- | --- |

20.

oblikovanje razvoja buduće kohezijske politike, uključujući razvoj europskog prostornog planiranja, s posebnim naglaskom na jačanju Plana za gradove i ravnoteži između urbanih i ruralnih područja te daljnji razvoj financijskih instrumenata u okviru kohezijske politike; poticanje rasprave o pristupu koji nadilazi BDP, kao i razvoja alternativnih pokazatelja za dobrobit i održivi razvoj;

| 21. | oprez i osjetljivost u pogledu pitanja financiranja i izvora sredstava; rano promišljanje budućnosti regionalnog financiranja i strukturnih fondova nakon 2020. u interesu općina i regija; |
| --- | --- |

21.

oprez i osjetljivost u pogledu pitanja financiranja i izvora sredstava; rano promišljanje budućnosti regionalnog financiranja i strukturnih fondova nakon 2020. u interesu općina i regija;

| 22. | poziva na ponovno stavljanje naglaska na obnovu gradskih središta, koja su zapuštena zbog izgradnje velikih trgovačkih centara na prilazima gradova; |
| --- | --- |

22.

poziva na ponovno stavljanje naglaska na obnovu gradskih središta, koja su zapuštena zbog izgradnje velikih trgovačkih centara na prilazima gradova;

| 23. | doprinos raspravama o budućnosti politika EU-a za poljoprivredu, ruralni razvoj i ribarstvo; |
| --- | --- |

23.

doprinos raspravama o budućnosti politika EU-a za poljoprivredu, ruralni razvoj i ribarstvo;

| 24. | osnaživanje lokalnih i regionalnih vlasti da tijekom vremena prate svoje prirodne resurse, poput vode, te osiguravanje njihove sposobnosti da se pripreme za ekstremne okolnosti poput viška ili manjka resursa, te širenje najbolje prakse diljem Europe; |
| --- | --- |

24.

osnaživanje lokalnih i regionalnih vlasti da tijekom vremena prate svoje prirodne resurse, poput vode, te osiguravanje njihove sposobnosti da se pripreme za ekstremne okolnosti poput viška ili manjka resursa, te širenje najbolje prakse diljem Europe;

| 25. | promicanje razvoja prekograničnih rješenja te međuregionalnog umrežavanja i provedbe makroregionalnih strategija širim korištenjem europskih grupacija za teritorijalnu suradnju; |
| --- | --- |

25.

promicanje razvoja prekograničnih rješenja te međuregionalnog umrežavanja i provedbe makroregionalnih strategija širim korištenjem europskih grupacija za teritorijalnu suradnju;

| 26. | promicanje posebnih regionalnih i lokalnih obilježja u okviru postupka dovršenja mreža TEN-T i buduće prometne politike za razdoblje nakon 2020. godine te podupiranje novih inicijativa za smanjenje emisije buke koja nastaje u željezničkom i zračnom prijevozu. |
| --- | --- |

26.

promicanje posebnih regionalnih i lokalnih obilježja u okviru postupka dovršenja mreža TEN-T i buduće prometne politike za razdoblje nakon 2020. godine te podupiranje novih inicijativa za smanjenje emisije buke koja nastaje u željezničkom i zračnom prijevozu.

III.   
  Jednostavnija i povezanija Europa: ponovno povezivanje građana i poduzeća na lokalnoj i regionalnoj razini.

OR mora poticati raspravu o tome na koji način olakšati europskim građanima da iskoriste dodanu vrijednost koju EU pruža, kao i kako poduzećima pomoći da napreduju. Ključno je da nove inicijative budu transparentne. Smanjenje birokracije, unapređenje pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju te promicanje inovativne javne nabave i dalje će biti naši glavni prioriteti.

OR ističe sljedeće mjere usmjerene na provedbu ovog prioriteta:

| 27. | praćenje pridržavanja načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te osiguravanje da se mjere poduzimaju na odgovarajućoj razini. Zalaganje za to da ocjena teritorijalnog učinka postane standardna praksa koju promiče Europska komisija; |
| --- | --- |

27.

praćenje pridržavanja načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te osiguravanje da se mjere poduzimaju na odgovarajućoj razini. Zalaganje za to da ocjena teritorijalnog učinka postane standardna praksa koju promiče Europska komisija;

| 28. | više transparentnosti i suodlučivanja postupkom od baze prema vrhu u cilju jačanja sposobnosti upravljanja i utjecaja lokalnih i regionalnih vlasti te jačanja povjerenja građana u EU i njihova približavanja Uniji; |
| --- | --- |

28.

više transparentnosti i suodlučivanja postupkom od baze prema vrhu u cilju jačanja sposobnosti upravljanja i utjecaja lokalnih i regionalnih vlasti te jačanja povjerenja građana u EU i njihova približavanja Uniji;

| 29. | promicanje višerazinskog upravljanja u budućem zakonodavstvu, kao i u raspravama o razvoju europskog semestra i širenju europske monetarne unije; |
| --- | --- |

29.

promicanje višerazinskog upravljanja u budućem zakonodavstvu, kao i u raspravama o razvoju europskog semestra i širenju europske monetarne unije;

| 30. | doprinos međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva te uključivanje u program REFIT kako bi se pridonijelo ocjenama zakonodavstva EU-a iz regionalne i lokalne perspektive, povećala transparentnost i po potrebi zakonodavcu Unije predložilo pojednostavljenje zakonodavstva; |
| --- | --- |

30.

doprinos međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva te uključivanje u program REFIT kako bi se pridonijelo ocjenama zakonodavstva EU-a iz regionalne i lokalne perspektive, povećala transparentnost i po potrebi zakonodavcu Unije predložilo pojednostavljenje zakonodavstva;

| 31. | poticanje smanjenja birokracije i regulatornog opterećenja na svim razinama vlasti, čime se poduzećima omogućuje da napreduju, a građanima da u potpunosti iskoriste dodanu vrijednost EU-a; |
| --- | --- |

31.

poticanje smanjenja birokracije i regulatornog opterećenja na svim razinama vlasti, čime se poduzećima omogućuje da napreduju, a građanima da u potpunosti iskoriste dodanu vrijednost EU-a;

| 32. | promicanje načela Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) za učinkovita javna ulaganja; |
| --- | --- |

32.

promicanje načela Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) za učinkovita javna ulaganja;

| 33. | unapređenje Registra transparentnosti na način da se lokalnim i regionalnim vlastima i njihovim predstavničkim udrugama prizna pravo izuzeća od bilo kakve obveze registracije s obzirom na to da su te vlasti sastavni dio institucijskog okvira EU-a, a njihove su predstavnike građani demokratski izabrali. |
| --- | --- |

33.

unapređenje Registra transparentnosti na način da se lokalnim i regionalnim vlastima i njihovim predstavničkim udrugama prizna pravo izuzeća od bilo kakve obveze registracije s obzirom na to da su te vlasti sastavni dio institucijskog okvira EU-a, a njihove su predstavnike građani demokratski izabrali.

IV.   
  Stabilnost i suradnja unutar i izvan Europske unije: potpora našim susjedima na njihovu putu prema europskim vrijednostima.

OR bi trebao osigurati da se napori u pogledu suradnje s našim susjedima temelje na suradnji između lokalnih i regionalnih vlasti te međuljudskim kontaktima. Izgradnja institucija i kapaciteta, politička solidarnost i gradska diplomacija uspješno su se do sada koristili za uspostavu europskih vrijednosti u susjednim zemljama te bi i ubuduće trebali ostati glavni instrumenti.

OR ističe sljedeće mjere usmjerene na provedbu ovog prioriteta:

| 34. | proširenje teritorijalne dimenzije – i načela prijenosa ovlasti – u politikama EU-a za proširenje i susjedstvo. Nadogradnju partnerstava OR-a s državama kandidatkinjama iz Mediteranske unije (ARLEM) i Istočnog partnerstva (CORLEAP); |
| --- | --- |

34.

proširenje teritorijalne dimenzije – i načela prijenosa ovlasti – u politikama EU-a za proširenje i susjedstvo. Nadogradnju partnerstava OR-a s državama kandidatkinjama iz Mediteranske unije (ARLEM) i Istočnog partnerstva (CORLEAP);

| 35. | potporu razvoju sveobuhvatne migracijske politike EU-a te jačanje lokalnih i regionalnih kapaciteta za krizno upravljanje. Poticanje razmjene primjera najboljih praksi i jače suradnje na lokalnoj i regionalnoj razini, neovisno o okviru koji je izradila Komisija. Uključenost u raspravu o reviziji Uredbe Dublin III, čiji je cilj razvoj pravedne raspodjele opterećenja unutar EU-a, kao i hvatanje u koštac s glavnim uzrocima nezakonitih migracija i trgovine ljudima, uzimajući u obzir humanitarne i razvojne aspekte; |
| --- | --- |

35.

potporu razvoju sveobuhvatne migracijske politike EU-a te jačanje lokalnih i regionalnih kapaciteta za krizno upravljanje. Poticanje razmjene primjera najboljih praksi i jače suradnje na lokalnoj i regionalnoj razini, neovisno o okviru koji je izradila Komisija. Uključenost u raspravu o reviziji Uredbe Dublin III, čiji je cilj razvoj pravedne raspodjele opterećenja unutar EU-a, kao i hvatanje u koštac s glavnim uzrocima nezakonitih migracija i trgovine ljudima, uzimajući u obzir humanitarne i razvojne aspekte;

| 36. | uspostavu „partnerstava za migracije i integracije” između gradova i regija u matičnim i odredišnim zemljama. Time će se ojačati uzajamno povjerenje i promicati decentralizirana suradnja, posebice na područjima poput koncentracije stanovništva u gradovima, klimatskih promjena i manjka resursa; |
| --- | --- |

36.

uspostavu „partnerstava za migracije i integracije” između gradova i regija u matičnim i odredišnim zemljama. Time će se ojačati uzajamno povjerenje i promicati decentralizirana suradnja, posebice na područjima poput koncentracije stanovništva u gradovima, klimatskih promjena i manjka resursa;

| 37. | potporu politikama za suočavanje s izazovima u pogledu sigurnosti i socijalne stabilnosti na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući i preko granica, poput radikalizacije i ksenofobije, rasizma i, u konačnici, nasilja u izoliranim slučajevima ili u organiziranom obliku poput terorizma; |
| --- | --- |

37.

potporu politikama za suočavanje s izazovima u pogledu sigurnosti i socijalne stabilnosti na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući i preko granica, poput radikalizacije i ksenofobije, rasizma i, u konačnici, nasilja u izoliranim slučajevima ili u organiziranom obliku poput terorizma;

| 38. | naglašavanje regionalne i lokalne dimenzije u pregovorima o strateškom partnerstvu EU-a s ključnim međunarodnim akterima, s posebnim naglaskom na Partnerstvo za transatlantsku trgovinu i ulaganja te Sporazum o trgovini uslugama. Potrebno je osigurati da se u konačnim sporazumima poštuju europski socijalni i ekološki standardi, na primjer u pogledu genetski modificiranih organizama (GMO) ili zaštite usluga od općeg interesa. |
| --- | --- |

38.

naglašavanje regionalne i lokalne dimenzije u pregovorima o strateškom partnerstvu EU-a s ključnim međunarodnim akterima, s posebnim naglaskom na Partnerstvo za transatlantsku trgovinu i ulaganja te Sporazum o trgovini uslugama. Potrebno je osigurati da se u konačnim sporazumima poštuju europski socijalni i ekološki standardi, na primjer u pogledu genetski modificiranih organizama (GMO) ili zaštite usluga od općeg interesa.

V.   
  Europa građana Europa je budućnosti: jačanje partnerstava između Europske unije i njezinih građana usmjerenih na budućnost.

OR mora pridonijeti ponovnom povezivanju Europe s građanima na način da potiče dijalog s lokalnim i regionalnim predstavnicima te građanima svih dobi. Također trebamo učinkovito promicati svoj rad te se usredotočiti na isticanje dodane vrijednosti EU-a i lokalnih postignuća.

OR ističe sljedeće mjere usmjerene na provedbu ovog prioriteta:

| 39. | komuniciranje o Europi i njezinim vrijednostima, poticanje javne rasprave s građanima te isticanje učinka Europe na dobrobit građana; |
| --- | --- |

39.

komuniciranje o Europi i njezinim vrijednostima, poticanje javne rasprave s građanima te isticanje učinka Europe na dobrobit građana;

| 40. | unapređenje komunikacije OR-a o svojoj dodanoj vrijednosti unutar Europske unije, uz jačanje odnosa s drugim institucijama; jačanje i razvoj postupka praćenja načela supsidijarnosti te daljnji razvoj postupaka naknadnog praćenja kroz analizu učinaka mišljenja na temelju objektivno mjerljivih kriterija; |
| --- | --- |

40.

unapređenje komunikacije OR-a o svojoj dodanoj vrijednosti unutar Europske unije, uz jačanje odnosa s drugim institucijama; jačanje i razvoj postupka praćenja načela supsidijarnosti te daljnji razvoj postupaka naknadnog praćenja kroz analizu učinaka mišljenja na temelju objektivno mjerljivih kriterija;

| 41. | doprinos tekućoj raspravi o provedbi Lisabonskog ugovora s ciljem sudjelovanja u institucionalnim raspravama o mogućim budućim revizijama Ugovora. |
| --- | --- |

41.

doprinos tekućoj raspravi o provedbi Lisabonskog ugovora s ciljem sudjelovanja u institucionalnim raspravama o mogućim budućim revizijama Ugovora.

OR nalaže svojem predsjedniku da Rezoluciju proslijedi institucijama EU-a i predsjedništvima Vijeća EU-a za razdoblje 2015. – 2020.

Bruxelles, 4. lipnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015.

| 7.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 260/6

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Bolja zaštita morskog okoliša

(2015/C 260/02)

| Izvjestitelj | Hermann KUHN (DE/PES), zastupnik u parlamentu Grada Bremena |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Samoinicijativno mišljenje |

Izvjestitelj

Hermann KUHN (DE/PES), zastupnik u parlamentu Grada Bremena

Referentni dokument

Samoinicijativno mišljenje

I.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | podsjeća na ključnu ulogu integrirane pomorske politike za Europsku uniju. Obalna i morska područja Europe od iznimne su važnosti za dobrobit i blagostanje stanovništva jer predstavljaju europske trgovačke rute, regulatore klime, izvor hrane, energije i sirovina kao i omiljena mjesta za stanovanje i rekreaciju. Dobro stanje morskog okoliša ključna je sastavnica održivosti života i izvan tog područja (1); |
| --- | --- |

1.

podsjeća na ključnu ulogu integrirane pomorske politike za Europsku uniju. Obalna i morska područja Europe od iznimne su važnosti za dobrobit i blagostanje stanovništva jer predstavljaju europske trgovačke rute, regulatore klime, izvor hrane, energije i sirovina kao i omiljena mjesta za stanovanje i rekreaciju. Dobro stanje morskog okoliša ključna je sastavnica održivosti života i izvan tog područja (1);

| 2. | izrazito je zabrinut zbog toga što europska mora trenutačno nisu u dobrom stanju; posebice zbog toga što su mnogi riblji stokovi još uvijek izloženi izlovu iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos, zbog toga što su unos i koncentracija štetnih i hranjivih tvari te otpada odnosno brojnost neautohtonih vrsta i intenzitet nematerijalnih faktora (buke, svjetla i topline) prečesto iznad ekološki prihvatljivih vrijednosti te zbog toga što klimatske promjene opterećuju obalne i morske ekosustave; |
| --- | --- |

2.

izrazito je zabrinut zbog toga što europska mora trenutačno nisu u dobrom stanju; posebice zbog toga što su mnogi riblji stokovi još uvijek izloženi izlovu iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos, zbog toga što su unos i koncentracija štetnih i hranjivih tvari te otpada odnosno brojnost neautohtonih vrsta i intenzitet nematerijalnih faktora (buke, svjetla i topline) prečesto iznad ekološki prihvatljivih vrijednosti te zbog toga što klimatske promjene opterećuju obalne i morske ekosustave;

| 3. | svjestan je toga da velik broj gospodarskih aktivnosti trenutačno još i povećava pritisak na mora te da će njihovi temelji s vremenom biti ugroženi ako se ne bude odlučno radilo na postizanju „dobrog stanja okoliša”. Nedostatna zaštita mora bila bi u svakom pogledu preskupa za europska društva (2); |
| --- | --- |

3.

svjestan je toga da velik broj gospodarskih aktivnosti trenutačno još i povećava pritisak na mora te da će njihovi temelji s vremenom biti ugroženi ako se ne bude odlučno radilo na postizanju „dobrog stanja okoliša”. Nedostatna zaštita mora bila bi u svakom pogledu preskupa za europska društva (2);

| 4. | naglašava da i buduće generacije imaju pravo na biološki raznolik i dinamičan morski okoliš koji će biti siguran, čist, zdrav i produktivan; |
| --- | --- |

4.

naglašava da i buduće generacije imaju pravo na biološki raznolik i dinamičan morski okoliš koji će biti siguran, čist, zdrav i produktivan;

| 5. | stoga ponavlja svoju pozitivnu ocjenu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (ODPS, 2008.) kao ekološkog temelja integrirane pomorske politike EU-a, čiji je obvezujući cilj postizanje „dobrog stanja okoliša” do 2020. godine (3); |
| --- | --- |

5.

stoga ponavlja svoju pozitivnu ocjenu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (ODPS, 2008.) kao ekološkog temelja integrirane pomorske politike EU-a, čiji je obvezujući cilj postizanje „dobrog stanja okoliša” do 2020. godine (3);

Stanje provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (ODPS)

| 6. | prepoznaje znatne napore koje su u kratkom vremenskom roku poduzele države članice radi postizanja dobrog stanja okoliša, posebice kad je riječ o početnoj procjeni, opisivanju dobrog stanja okoliša, postavljanju ciljeva zaštite okoliša te osmišljavanju i provedbi programa praćenja; |
| --- | --- |

6.

prepoznaje znatne napore koje su u kratkom vremenskom roku poduzele države članice radi postizanja dobrog stanja okoliša, posebice kad je riječ o početnoj procjeni, opisivanju dobrog stanja okoliša, postavljanju ciljeva zaštite okoliša te osmišljavanju i provedbi programa praćenja;

| 7. | međutim, izražava zabrinutost zbog toga što ciljevi država članica, prema nalazima Komisije, općenito uzevši nisu dovoljno ambiciozni, neprecizni su i nedosljedni te se stoga teško može odgovoriti na pitanje kada će se postići (4); |
| --- | --- |

7.

međutim, izražava zabrinutost zbog toga što ciljevi država članica, prema nalazima Komisije, općenito uzevši nisu dovoljno ambiciozni, neprecizni su i nedosljedni te se stoga teško može odgovoriti na pitanje kada će se postići (4);

| 8. | pozdravlja inicijativu za zajedničku provedbenu strategiju koju su u okviru Skupine za koordinaciju pomorske strategije pokrenuli Komisija i države članice te očekuje da rad Skupine doprinese boljem zajedničkom razumijevanju provedbe ODPS-a; traži od Komisije da uskoro predstavi revidirane kriterije i metodološke norme za dobro stanje okoliša (2010/477/EU); |
| --- | --- |

8.

pozdravlja inicijativu za zajedničku provedbenu strategiju koju su u okviru Skupine za koordinaciju pomorske strategije pokrenuli Komisija i države članice te očekuje da rad Skupine doprinese boljem zajedničkom razumijevanju provedbe ODPS-a; traži od Komisije da uskoro predstavi revidirane kriterije i metodološke norme za dobro stanje okoliša (2010/477/EU);

| 9. | ističe da države članice, u skladu s važećim odredbama ODPS-a, do kraja 2015. trebaju izraditi programe mjera koje se moraju početi provoditi od 2016. godine; snažno podržava Komisijin zahtjev za promjenu političkog pristupa u području zaštite mora i uvjeren je da u tu svrhu treba koristiti savjetovanja prilikom izrade programa mjera (5); |
| --- | --- |

9.

ističe da države članice, u skladu s važećim odredbama ODPS-a, do kraja 2015. trebaju izraditi programe mjera koje se moraju početi provoditi od 2016. godine; snažno podržava Komisijin zahtjev za promjenu političkog pristupa u području zaštite mora i uvjeren je da u tu svrhu treba koristiti savjetovanja prilikom izrade programa mjera (5);

| 10. | poziva države članice da klauzule o izuzećima iz ODPS-a tumače na restriktivan način kako se ne bi ugrozilo postizanje dobrog stanja okoliša; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice da klauzule o izuzećima iz ODPS-a tumače na restriktivan način kako se ne bi ugrozilo postizanje dobrog stanja okoliša;

| 11. | naglašava da će uspjeh u postizanju dobrog stanja morskog okoliša do 2020. godine donijeti znatne koristi za gospodarstvo i uvjete života u obalnim, ali i u kontinentalnim regijama, a da bi neuspjeh mogao imati izrazito negativne gospodarske posljedice. I iz tog je razloga potrebno da sve lokalne i regionalne vlasti budu uključene u izradu programa mjera i da mu daju svoj doprinos; |
| --- | --- |

11.

naglašava da će uspjeh u postizanju dobrog stanja morskog okoliša do 2020. godine donijeti znatne koristi za gospodarstvo i uvjete života u obalnim, ali i u kontinentalnim regijama, a da bi neuspjeh mogao imati izrazito negativne gospodarske posljedice. I iz tog je razloga potrebno da sve lokalne i regionalne vlasti budu uključene u izradu programa mjera i da mu daju svoj doprinos;

Znanje

| 12. | primjećuje da su države članice već uložile veliki trud u pregled, analiziranje i ocjenjivanje podataka o morima; međutim, skreće pozornost na to da su znanstvena saznanja u vezi sa stanjem mora i raznim načinima na koje antropogeno opterećenje utječe na okoliš još uvijek nezadovoljavajuća (6); |
| --- | --- |

12.

primjećuje da su države članice već uložile veliki trud u pregled, analiziranje i ocjenjivanje podataka o morima; međutim, skreće pozornost na to da su znanstvena saznanja u vezi sa stanjem mora i raznim načinima na koje antropogeno opterećenje utječe na okoliš još uvijek nezadovoljavajuća (6);

| 13. | upozorava da rupe u znanju ne smiju predstavljati prepreku za razvoj konkretnih i ambicioznih programa mjera; |
| --- | --- |

13.

upozorava da rupe u znanju ne smiju predstavljati prepreku za razvoj konkretnih i ambicioznih programa mjera;

| 14. | snažno podržava prijedlog Komisije da se i na razini Unije i na regionalnoj razini nastavi razvijati koordinacija država članica za potrebe prikupljanja, analiziranja i ocjenjivanja znanstvenih podataka o morskom okolišu, a osobito potiče razmjenu informacija između Europske agencije za okoliš, regionalnih konvencija o okolišu i država članica, kao i bolje povezivanje s postupcima ocjenjivanja koji se provode na temelju drugih pravnih propisa EU-a; |
| --- | --- |

14.

snažno podržava prijedlog Komisije da se i na razini Unije i na regionalnoj razini nastavi razvijati koordinacija država članica za potrebe prikupljanja, analiziranja i ocjenjivanja znanstvenih podataka o morskom okolišu, a osobito potiče razmjenu informacija između Europske agencije za okoliš, regionalnih konvencija o okolišu i država članica, kao i bolje povezivanje s postupcima ocjenjivanja koji se provode na temelju drugih pravnih propisa EU-a;

| 15. | poziva sve uključene strane da za projekte istraživanja morskog okoliša bolje iskorištavaju postojeća sredstva iz europskih programa za programsko razdoblje 2014.–2020. (posebno EFPR-a, programa Obzor 2020. i programa Interreg); |
| --- | --- |

15.

poziva sve uključene strane da za projekte istraživanja morskog okoliša bolje iskorištavaju postojeća sredstva iz europskih programa za programsko razdoblje 2014.–2020. (posebno EFPR-a, programa Obzor 2020. i programa Interreg);

| 16. | smatra da bi se ubuduće i od privatnih dionika, primjerice prilikom izdavanja odobrenja za operacije na otvorenom moru, trebalo češće zahtijevati da prikupljaju podatke o stanju mora te ih dostavljaju za potrebe objedinjavanja s drugim bazama podataka i analize u svrhu zaštite mora; |
| --- | --- |

16.

smatra da bi se ubuduće i od privatnih dionika, primjerice prilikom izdavanja odobrenja za operacije na otvorenom moru, trebalo češće zahtijevati da prikupljaju podatke o stanju mora te ih dostavljaju za potrebe objedinjavanja s drugim bazama podataka i analize u svrhu zaštite mora;

Upravljanje

| 17. | svjestan je da je razvoj programa mjera iz ODPS-a u nadležnosti i odgovornosti država članica; međutim, smatra da je djelotvorna zaštita mora moguća isključivo uz zajedničke napore svih razina vlasti, gospodarstva i civilnog društva te stoga svoje zahtjeve i očekivanja upućuje svim dionicima; |
| --- | --- |

17.

svjestan je da je razvoj programa mjera iz ODPS-a u nadležnosti i odgovornosti država članica; međutim, smatra da je djelotvorna zaštita mora moguća isključivo uz zajedničke napore svih razina vlasti, gospodarstva i civilnog društva te stoga svoje zahtjeve i očekivanja upućuje svim dionicima;

| 18. | pozdravlja to što Komisija i dalje želi imati aktivnu ulogu u analizi i ocjenjivanju stanja provedbe u državama članicama; poziva je da preuzme zadaću pružanja potpore, usklađivanja i poticanja u cilju objedinjavanja i poštovanja svih propisa EU-a relevantnih za zaštitu mora, uključujući i programe potpora; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja to što Komisija i dalje želi imati aktivnu ulogu u analizi i ocjenjivanju stanja provedbe u državama članicama; poziva je da preuzme zadaću pružanja potpore, usklađivanja i poticanja u cilju objedinjavanja i poštovanja svih propisa EU-a relevantnih za zaštitu mora, uključujući i programe potpora;

| 19. | nada se da će Komisija redovito podnositi izvješća o ocjeni stanja provedbe ODPS-a u kojima će osobito isticati najbolje prakse; za potrebe razmjene lokalnih rješenja nudi i korištenje postojeće zajedničke Tehničke platforme za suradnju Europskog odbora regija i Europske komisije u području okoliša; |
| --- | --- |

19.

nada se da će Komisija redovito podnositi izvješća o ocjeni stanja provedbe ODPS-a u kojima će osobito isticati najbolje prakse; za potrebe razmjene lokalnih rješenja nudi i korištenje postojeće zajedničke Tehničke platforme za suradnju Europskog odbora regija i Europske komisije u području okoliša;

| 20. | ukazuje na to da lokalne i regionalne vlasti posjeduju ogromno iskustvo i znanje jer su suočene s posljedicama stanja mora; stoga zahtijeva da na odgovarajući način budu intenzivno uključene u izradu nacionalnih programa mjera; |
| --- | --- |

20.

ukazuje na to da lokalne i regionalne vlasti posjeduju ogromno iskustvo i znanje jer su suočene s posljedicama stanja mora; stoga zahtijeva da na odgovarajući način budu intenzivno uključene u izradu nacionalnih programa mjera;

| 21. | u duhu „pravila dobrog upravljanja” podržava da se prilikom razvoja programa mjera poštuju načela sudjelovanja, suradnje, transparentnosti, uključenosti i usklađenosti politika; |
| --- | --- |

21.

u duhu „pravila dobrog upravljanja” podržava da se prilikom razvoja programa mjera poštuju načela sudjelovanja, suradnje, transparentnosti, uključenosti i usklađenosti politika;

| 22. | očekuje da će se države članice obraćati Uniji ako je rješenje nekog problema u nadležnosti Unije te da će Unija poduzimati inicijative za njegovo rješavanje; |
| --- | --- |

22.

očekuje da će se države članice obraćati Uniji ako je rješenje nekog problema u nadležnosti Unije te da će Unija poduzimati inicijative za njegovo rješavanje;

| 23. | sa zabrinutošću prima na znanje zaključke Komisije da je regionalna suradnja u području morskih bazena nezadovoljavajuća; snažno vjeruje da je zajedničko regionalno planiranje mjera za morske bazene odlučujuće za uspjeh. Na moru nema granica (7); |
| --- | --- |

23.

sa zabrinutošću prima na znanje zaključke Komisije da je regionalna suradnja u području morskih bazena nezadovoljavajuća; snažno vjeruje da je zajedničko regionalno planiranje mjera za morske bazene odlučujuće za uspjeh. Na moru nema granica (7);

| 24. | izražava priznanje velikom doprinosu koji regionalni sporazumi o moru imaju za zaštitu mora; smatra da i ti sporazumi mogu državama članicama poslužiti kao odgovarajuće platforme za izradu mjera prilagođenih regionalnim okolnostima te traži uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u taj rad. I Europska grupacija za teritorijalnu suradnju može pridonijeti regionalnoj suradnji; |
| --- | --- |

24.

izražava priznanje velikom doprinosu koji regionalni sporazumi o moru imaju za zaštitu mora; smatra da i ti sporazumi mogu državama članicama poslužiti kao odgovarajuće platforme za izradu mjera prilagođenih regionalnim okolnostima te traži uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u taj rad. I Europska grupacija za teritorijalnu suradnju može pridonijeti regionalnoj suradnji;

| 25. | poziva da se u tu svrhu koriste i novi postupci prekograničnog pomorskog prostornog planiranja, između ostalog i radi usklađivanja povećanog pritiska u pogledu eksploatacije s ciljevima zaštite mora; pritom bi se trebala razmotriti i mogućnost uvođenja postupka za obvezne kompenzacijske mjere na moru (8); |
| --- | --- |

25.

poziva da se u tu svrhu koriste i novi postupci prekograničnog pomorskog prostornog planiranja, između ostalog i radi usklađivanja povećanog pritiska u pogledu eksploatacije s ciljevima zaštite mora; pritom bi se trebala razmotriti i mogućnost uvođenja postupka za obvezne kompenzacijske mjere na moru (8);

| 26. | primjećuje da će provedba Okvirne direktive o pomorskoj strategiji omogućiti EU-u i državama članicama da uspješnije ispunjavaju svoje obveze iz međunarodnih sporazuma; |
| --- | --- |

26.

primjećuje da će provedba Okvirne direktive o pomorskoj strategiji omogućiti EU-u i državama članicama da uspješnije ispunjavaju svoje obveze iz međunarodnih sporazuma;

| 27. | predlaže da Komisija izradi prijedloge o tome kako unaprijediti ciljeve Okvirne direktive o pomorskoj strategiji u vodama prekomorskih teritorija država članica te na području Mediterana i Crnog mora na koje se Direktiva neposredno ne odnosi; |
| --- | --- |

27.

predlaže da Komisija izradi prijedloge o tome kako unaprijediti ciljeve Okvirne direktive o pomorskoj strategiji u vodama prekomorskih teritorija država članica te na području Mediterana i Crnog mora na koje se Direktiva neposredno ne odnosi;

| 28. | smatra da EU-ove makroregionalne strategije i strategije za morske bazene predstavljaju dobar okvir za uvrštavanje zaštite mora u sveobuhvatniju regionalnu suradnju (9); |
| --- | --- |

28.

smatra da EU-ove makroregionalne strategije i strategije za morske bazene predstavljaju dobar okvir za uvrštavanje zaštite mora u sveobuhvatniju regionalnu suradnju (9);

Opći zahtjevi u pogledu programa mjera

| 29. | poziva države članice da pri izradi i provedbi programa mjera poštuju načelo pristupa zasnovanog na ekosustavu, načelo predostrožnosti i načelo „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da pri izradi i provedbi programa mjera poštuju načelo pristupa zasnovanog na ekosustavu, načelo predostrožnosti i načelo „onečišćivač plaća”;

| 30. | ističe da široki raspon pravila i politika EU-a izravno ili neizravno ima za cilj zaštitu morskog okoliša. Odredbe zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike, Okvirne direktive o vodama, Direktive o staništima i zaštiti ptica (Natura 2000.) te strategija za biološku raznolikost i klimatska politika moraju posebice biti u skladu s programima mjera država članica; |
| --- | --- |

30.

ističe da široki raspon pravila i politika EU-a izravno ili neizravno ima za cilj zaštitu morskog okoliša. Odredbe zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike, Okvirne direktive o vodama, Direktive o staništima i zaštiti ptica (Natura 2000.) te strategija za biološku raznolikost i klimatska politika moraju posebice biti u skladu s programima mjera država članica;

| 31. | predlaže da se strogo provode sljedeće mjere, pri čemu je bitno uzeti u obzir različite polazne situacije i specifičnosti raznih pomorskih regija te poštovati proporcionalnost, isplativost i izvodivost; |
| --- | --- |

31.

predlaže da se strogo provode sljedeće mjere, pri čemu je bitno uzeti u obzir različite polazne situacije i specifičnosti raznih pomorskih regija te poštovati proporcionalnost, isplativost i izvodivost;

Mjere za zaštitu biološke raznolikosti, hranidbenih mreža i morskog dna (redoslijed u skladu s deskriptorima (D) iz ODPS-a; ovdje: D1, D4, D6)

| 32. | naglašava važnost koju morska područja zaštićena međunarodnim, europskim i nacionalnim sporazumima imaju za zaštitu i očuvanje morske biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

32.

naglašava važnost koju morska područja zaštićena međunarodnim, europskim i nacionalnim sporazumima imaju za zaštitu i očuvanje morske biološke raznolikosti;

| 33. | uvjeren je da nakon definiranja zaštićenih morskih područja treba izraditi jasne strategije za zaštitu i gospodarenje koje će jamčiti zaštitu i očuvanje te ekološku korist zaštićenog područja; smatra da je nužno ograničiti ribolov i morsko rudarstvo u zaštićenim morskim područjima (pored ostalog uvođenjem zona potpune zabrane) kako razina zaštite morskih područja ne bi bila ugrožena već povećana; preporučuje da se sva takva ograničenja uvedu nakon dijaloga sa zainteresiranim sektorima; |
| --- | --- |

33.

uvjeren je da nakon definiranja zaštićenih morskih područja treba izraditi jasne strategije za zaštitu i gospodarenje koje će jamčiti zaštitu i očuvanje te ekološku korist zaštićenog područja; smatra da je nužno ograničiti ribolov i morsko rudarstvo u zaštićenim morskim područjima (pored ostalog uvođenjem zona potpune zabrane) kako razina zaštite morskih područja ne bi bila ugrožena već povećana; preporučuje da se sva takva ograničenja uvedu nakon dijaloga sa zainteresiranim sektorima;

| 34. | podsjeća da je nužno preispitati sačinjavaju li postojeća zaštićena morska područja dosljednu i reprezentativnu mrežu koja na primjereni način obuhvaća raznolikost morskih ekosustava; uvjeren je da su uspostava takvih područja i gospodarenje tim područjima na prekograničnoj regionalnoj razini isplativiji i ekološki unosniji u usporedbi s unilateralnim nacionalnim mjerama; |
| --- | --- |

34.

podsjeća da je nužno preispitati sačinjavaju li postojeća zaštićena morska područja dosljednu i reprezentativnu mrežu koja na primjereni način obuhvaća raznolikost morskih ekosustava; uvjeren je da su uspostava takvih područja i gospodarenje tim područjima na prekograničnoj regionalnoj razini isplativiji i ekološki unosniji u usporedbi s unilateralnim nacionalnim mjerama;

| 35. | poziva na definiranje novih zaštićenih morskih područja, tamo gdje je to potrebno za postizanje dobrog stanja okoliša (10); |
| --- | --- |

35.

poziva na definiranje novih zaštićenih morskih područja, tamo gdje je to potrebno za postizanje dobrog stanja okoliša (10);

| 36. | također smatra da je potrebno intenzivirati istraživanja o mogućem utjecaju pomorskih djelatnosti na morsko dno (ribarstva, ali i izgradnje cjevovoda, kabela itd.), što bi poslužilo za razvijanje normi i pravila; |
| --- | --- |

36.

također smatra da je potrebno intenzivirati istraživanja o mogućem utjecaju pomorskih djelatnosti na morsko dno (ribarstva, ali i izgradnje cjevovoda, kabela itd.), što bi poslužilo za razvijanje normi i pravila;

Mjere za zaštitu od neautohtonih vrsta (D2)

| 37. | upozorava na ekološke i ekonomske opasnosti širenja neautohtonih vrsta u europskim morima; stoga načelno pozdravlja Uredbu o invazivnim neautohtonim vrstama i očekuje da će osobito praćenje i presijecanje eventualnih antropogenih migracijskih kanala pridonijeti postizanju dobrog stanja okoliša; |
| --- | --- |

37.

upozorava na ekološke i ekonomske opasnosti širenja neautohtonih vrsta u europskim morima; stoga načelno pozdravlja Uredbu o invazivnim neautohtonim vrstama i očekuje da će osobito praćenje i presijecanje eventualnih antropogenih migracijskih kanala pridonijeti postizanju dobrog stanja okoliša;

| 38. | poziva države članice da sastave nacionalne popise neautohtonih i invazivnih vrsta i da ih usklade na regionalnoj razini te da na temelju njih razvijaju prekograničnu suradnju u suzbijanju tih vrsta; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice da sastave nacionalne popise neautohtonih i invazivnih vrsta i da ih usklade na regionalnoj razini te da na temelju njih razvijaju prekograničnu suradnju u suzbijanju tih vrsta;

| 39. | podržava ratifikaciju i provedbu Konvencije o balastnim vodama IMO-a od strane Europske unije; |
| --- | --- |

39.

podržava ratifikaciju i provedbu Konvencije o balastnim vodama IMO-a od strane Europske unije;

| 40. | traži da se u otvorenim akvakulturnim sustavima uzgajaju samo domaće vrste; |
| --- | --- |

40.

traži da se u otvorenim akvakulturnim sustavima uzgajaju samo domaće vrste;

Mjere za zaštitu vrsta koje se iskorištavaju u komercijalne svrhe (D3)

| 41. | napominje da za mnoga priobalna područja u Uniji ribarstvo i dalje ima veliku gospodarsku i kulturnu važnost; svjestan je raznolikosti ribarstva u Uniji i naglašava da zajednička ribarstvena politika mora uskladiti razne ekonomske potrebe s ekološkim zahtjevima morskog okoliša; |
| --- | --- |

41.

napominje da za mnoga priobalna područja u Uniji ribarstvo i dalje ima veliku gospodarsku i kulturnu važnost; svjestan je raznolikosti ribarstva u Uniji i naglašava da zajednička ribarstvena politika mora uskladiti razne ekonomske potrebe s ekološkim zahtjevima morskog okoliša;

| 42. | stoga je izrazio potporu reformi zajedničke ribarstvene politike te sada očekuje da novi ciljevi utvrđeni u njoj, osobito ograničenja eksploatacije, budu definirani na takav način da se populacije vrsta za izlov održavaju ili obnavljaju iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos, kao i da se provodi i učinkovito nadzire obveza iskrcavanja ulova (11); |
| --- | --- |

42.

stoga je izrazio potporu reformi zajedničke ribarstvene politike te sada očekuje da novi ciljevi utvrđeni u njoj, osobito ograničenja eksploatacije, budu definirani na takav način da se populacije vrsta za izlov održavaju ili obnavljaju iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos, kao i da se provodi i učinkovito nadzire obveza iskrcavanja ulova (11);

| 43. | traži da se poticajna sredstva iz EFPR-a primjenjuju tako da ne budu u suprotnosti s ciljevima ODPS-a; također se zalaže za poticanje primjene novih selektivnih tehnologija izlova radi smanjenja usmrćivanja usputnog ulova (uključujući usmrćivanje usputno ulovljenih ptica) te radi zaštite staništa na morskom dnu; |
| --- | --- |

43.

traži da se poticajna sredstva iz EFPR-a primjenjuju tako da ne budu u suprotnosti s ciljevima ODPS-a; također se zalaže za poticanje primjene novih selektivnih tehnologija izlova radi smanjenja usmrćivanja usputnog ulova (uključujući usmrćivanje usputno ulovljenih ptica) te radi zaštite staništa na morskom dnu;

Mjere protiv eutrofikacije (D5)

| 44. | podsjeća da prezasićenje hranjivim tvarima u raznim područjima europskih mora predstavlja ozbiljan ekološki problem; |
| --- | --- |

44.

podsjeća da prezasićenje hranjivim tvarima u raznim područjima europskih mora predstavlja ozbiljan ekološki problem;

| 45. | smatra nužnim iskoristiti skoru reviziju i provedbu direktive o nitratima za znatno smanjenje upotrebe gnojiva; u okviru zajedničke poljoprivredne politike treba poticati primjenu alternativnih, manje štetnih metoda gnojenja; |
| --- | --- |

45.

smatra nužnim iskoristiti skoru reviziju i provedbu direktive o nitratima za znatno smanjenje upotrebe gnojiva; u okviru zajedničke poljoprivredne politike treba poticati primjenu alternativnih, manje štetnih metoda gnojenja;

| 46. | zalaže se za znatno povećanje poticajnih sredstava za ekološku poljoprivredu, kako bi njezin udio u poljoprivrednoj proizvodnji do 2020. godine iznosio više od 10 %; |
| --- | --- |

46.

zalaže se za znatno povećanje poticajnih sredstava za ekološku poljoprivredu, kako bi njezin udio u poljoprivrednoj proizvodnji do 2020. godine iznosio više od 10 %;

| 47. | traži obvezno nametanje zabrane ratarstva i gnojenja u blizini voda kako bi se unos hranjivih tvari u vodu, a u konačnici i u morski okoliš, znatno smanjio; |
| --- | --- |

47.

traži obvezno nametanje zabrane ratarstva i gnojenja u blizini voda kako bi se unos hranjivih tvari u vodu, a u konačnici i u morski okoliš, znatno smanjio;

| 48. | traži da odobravanje otvorenih akvakulturnih sustava u europskim morima podliježe uvjetu da unos hranjivih tvari koji ti sustavi uzrokuju ne ugrožava cilj dobrog stanja okoliša (12); |
| --- | --- |

48.

traži da odobravanje otvorenih akvakulturnih sustava u europskim morima podliježe uvjetu da unos hranjivih tvari koji ti sustavi uzrokuju ne ugrožava cilj dobrog stanja okoliša (12);

| 49. | smatra da je potrebno hitno proširenje odredbi o područjima kontrole emisija sumpora (SECA) na sve pomorske regije u EU-u; očekuje da Komisija i države članice i dalje intenzivno rade na uvođenju područja kontrole emisija dušikovih oksida (NECA); |
| --- | --- |

49.

smatra da je potrebno hitno proširenje odredbi o područjima kontrole emisija sumpora (SECA) na sve pomorske regije u EU-u; očekuje da Komisija i države članice i dalje intenzivno rade na uvođenju područja kontrole emisija dušikovih oksida (NECA);

Mjere za smanjenje onečišćujućih tvari (D8, D9)

| 50. | podsjeća na to da se unos svih vrsta opasnih tvari, pojedinačno i kumulativno, negativno odražava na život u moru i ugrožava ga, kao i da te tvari hranidbenim lancem stižu i do ljudi; stoga smatra da je ključno zacrtati cilj potpunog eliminiranja unosa opasnih tvari do 2020. godine te provesti ono što je već dogovoreno; |
| --- | --- |

50.

podsjeća na to da se unos svih vrsta opasnih tvari, pojedinačno i kumulativno, negativno odražava na život u moru i ugrožava ga, kao i da te tvari hranidbenim lancem stižu i do ljudi; stoga smatra da je ključno zacrtati cilj potpunog eliminiranja unosa opasnih tvari do 2020. godine te provesti ono što je već dogovoreno;

| 51. | ističe da sve veće onečišćenje obala parafinskim voskom uslijed ispiranja tankova na moru iziskuje hitnu zabranu te vrste ispuštanja u more; |
| --- | --- |

51.

ističe da sve veće onečišćenje obala parafinskim voskom uslijed ispiranja tankova na moru iziskuje hitnu zabranu te vrste ispuštanja u more;

| 52. | zalaže se za reviziju graničnih vrijednosti kod otpadnih voda s udjelom nafte (koje nastaju u pomorskom prometu, eksploataciji nafte, industriji); |
| --- | --- |

52.

zalaže se za reviziju graničnih vrijednosti kod otpadnih voda s udjelom nafte (koje nastaju u pomorskom prometu, eksploataciji nafte, industriji);

| 53. | ponavlja svoj poziv za europski akcijski plan za zbrinjavanje (ponajprije za uklanjanje i uništavanje) streljiva s morskog dna koje predstavlja sve veću opasnost za plovidbu, odobalne djelatnosti i turizam; |
| --- | --- |

53.

ponavlja svoj poziv za europski akcijski plan za zbrinjavanje (ponajprije za uklanjanje i uništavanje) streljiva s morskog dna koje predstavlja sve veću opasnost za plovidbu, odobalne djelatnosti i turizam;

| 54. | ponovno ističe svoje stajalište da onečišćenje mora treba smanjiti na samom izvoru (proizvodnja i potrošnja); međutim, također smatra da treba poticati mjere poput „četvrtog stupnja pročišćavanja” u pročistačima, čime se mogu smanjiti mikro-onečišćenja otpadnih voda. Istodobno se mora prekinuti s praksom odlaganja kanalizacijskog mulja na poljoprivrednom zemljištu; |
| --- | --- |

54.

ponovno ističe svoje stajalište da onečišćenje mora treba smanjiti na samom izvoru (proizvodnja i potrošnja); međutim, također smatra da treba poticati mjere poput „četvrtog stupnja pročišćavanja” u pročistačima, čime se mogu smanjiti mikro-onečišćenja otpadnih voda. Istodobno se mora prekinuti s praksom odlaganja kanalizacijskog mulja na poljoprivrednom zemljištu;

| 55. | skreće pozornost na to da tankeri s jednostrukom oplatom i dalje ugrožavaju europske vode te poziva na uvođenje strogog nadzora i još strožih propisa radi uklanjanja tih rizika; |
| --- | --- |

55.

skreće pozornost na to da tankeri s jednostrukom oplatom i dalje ugrožavaju europske vode te poziva na uvođenje strogog nadzora i još strožih propisa radi uklanjanja tih rizika;

| 56. | uvjeren je da treba osmisliti koncept luka za brodove s opasnim teretom koji pretrpe brodolom te imati na raspolaganju dostatne kapacitete za sprečavanje nesreća u slučaju brodoloma, pored ostalog i u blizini vjetroparkova na otvorenom moru. Pritom je ključna koordinacija na regionalnoj i prekograničnoj razini; |
| --- | --- |

56.

uvjeren je da treba osmisliti koncept luka za brodove s opasnim teretom koji pretrpe brodolom te imati na raspolaganju dostatne kapacitete za sprečavanje nesreća u slučaju brodoloma, pored ostalog i u blizini vjetroparkova na otvorenom moru. Pritom je ključna koordinacija na regionalnoj i prekograničnoj razini;

Mjere za smanjenje otpada u morima (D10)

| 57. | zalaže se za potpunu zabranu odlaganja otpada na moru, uključujući načelno i spaljivanje jer se ono ne može kontrolirati. Troškovi zbrinjavanja na kopnu trebali bi biti uključeni u lučke pristojbe, i to po mogućnosti paušalno; |
| --- | --- |

57.

zalaže se za potpunu zabranu odlaganja otpada na moru, uključujući načelno i spaljivanje jer se ono ne može kontrolirati. Troškovi zbrinjavanja na kopnu trebali bi biti uključeni u lučke pristojbe, i to po mogućnosti paušalno;

| 58. | zalaže se za pružanje podrške naporima ribara koji skupljaju morski otpad, osobito besplatnim zbrinjavanjem otpada u lukama i diferenciranim lučkim pristojbama; |
| --- | --- |

58.

zalaže se za pružanje podrške naporima ribara koji skupljaju morski otpad, osobito besplatnim zbrinjavanjem otpada u lukama i diferenciranim lučkim pristojbama;

| 59. | s obzirom na dramatično onečišćenje mora plastikom, zahtijeva jačanje napora za sprečavanje odlaganja i za recikliranje plastike; od država članica prije svega očekuje energičnu primjenu novih propisa o ograničavanju ili čak zabrani plastičnih vrećica (13); |
| --- | --- |

59.

s obzirom na dramatično onečišćenje mora plastikom, zahtijeva jačanje napora za sprečavanje odlaganja i za recikliranje plastike; od država članica prije svega očekuje energičnu primjenu novih propisa o ograničavanju ili čak zabrani plastičnih vrećica (13);

| 60. | podupire aktivnosti na obalama i plažama Europe poput „dana čišćenja obala”, koje osim izravne koristi koju donose mogu doprinijeti i podizanju svijesti i edukaciji o okolišu; |
| --- | --- |

60.

podupire aktivnosti na obalama i plažama Europe poput „dana čišćenja obala”, koje osim izravne koristi koju donose mogu doprinijeti i podizanju svijesti i edukaciji o okolišu;

| 61. | svjestan je ozbiljnih posljedica mikroplastike po morske organizme; stoga zahtijeva da EU kao prvi korak uvede zabranu korištenja mikroplastike u kozmetičkim i higijenskim proizvodima; |
| --- | --- |

61.

svjestan je ozbiljnih posljedica mikroplastike po morske organizme; stoga zahtijeva da EU kao prvi korak uvede zabranu korištenja mikroplastike u kozmetičkim i higijenskim proizvodima;

Mjere za smanjenje unosa energije u mora (D11)

| 62. | napominje da unos energije u mora (buke, svjetlosti, topline, radijacije) ima očiti utjecaj na morski okoliš te da što hitnije treba bolje istražiti njegove posljedice; |
| --- | --- |

62.

napominje da unos energije u mora (buke, svjetlosti, topline, radijacije) ima očiti utjecaj na morski okoliš te da što hitnije treba bolje istražiti njegove posljedice;

| 63. | smatra da bi, u skladu s međunarodnim kriterijima i standardima kartiranja buke, trebalo izraditi katastar buke za mora u Europskoj uniji. Cilj treba biti uvođenje pravnih normi i graničnih vrijednosti za smanjenje buke u morskom okolišu; |
| --- | --- |

63.

smatra da bi, u skladu s međunarodnim kriterijima i standardima kartiranja buke, trebalo izraditi katastar buke za mora u Europskoj uniji. Cilj treba biti uvođenje pravnih normi i graničnih vrijednosti za smanjenje buke u morskom okolišu;

| 64. | traži da se već sada zabrane izrazito bučne metode eksploatacije u zaštićenim područjima (uključujući zaštitne zone), za koje je dokazano da se negativno odražavaju na pojedine vrste; |
| --- | --- |

64.

traži da se već sada zabrane izrazito bučne metode eksploatacije u zaštićenim područjima (uključujući zaštitne zone), za koje je dokazano da se negativno odražavaju na pojedine vrste;

| 65. | podržava promicanje alternativnih metoda za potrebe seizmičkih istraživanja i izgradnje vjetroelektrana na otvorenom moru; |
| --- | --- |

65.

podržava promicanje alternativnih metoda za potrebe seizmičkih istraživanja i izgradnje vjetroelektrana na otvorenom moru;

Završne napomene

| 66. | ističe da su informiranje javnosti i dijalog s građanima ključni za uspjeh zaštite mora; stoga od država članica traži da u okviru izrade programa mjera izdvoje dovoljno sredstava i vremena za javnu raspravu te u tu svrhu nudi suradnju lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

66.

ističe da su informiranje javnosti i dijalog s građanima ključni za uspjeh zaštite mora; stoga od država članica traži da u okviru izrade programa mjera izdvoje dovoljno sredstava i vremena za javnu raspravu te u tu svrhu nudi suradnju lokalnih i regionalnih vlasti;

| 67. | i dalje podupire organiziranje „Europskog dana pomorstva” (EMD) te očekuje da će EMD, kao forum za znanstvenu i političku razmjenu s lokalnim i regionalnim vlastima, u idućim godinama promicati uspješnu provedbu ODPS-a. |
| --- | --- |

67.

i dalje podupire organiziranje „Europskog dana pomorstva” (EMD) te očekuje da će EMD, kao forum za znanstvenu i političku razmjenu s lokalnim i regionalnim vlastima, u idućim godinama promicati uspješnu provedbu ODPS-a.

Bruxelles, 3. lipnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 završna verzija.

1

(2)  SL C 206, 29.8.2006., str. 5.

2

(3)  SL C 206, 29.8.2006., str. 5.; SL C 172, 5.7.2008., str. 34.

3

(4)  COM(2014) 97 završna verzija.

4

(5)  Vidjeti bilješku 4.

5

(6)  SL C 62, 2.3.2013., str. 44.

6

(7)  SL C 104, 2.4.2011., str. 47.

7

(8)  SL C 415, 20.11.2014., str. 9.

8

(9)  SL C 391, 18.12.2012., str. 1.

9

(10)  SL C 172, 5.7.2008., str. 34.

10

(11)  SL C 225, 27.7.2012., str. 20.

11

(12)  SL C 391, 18.12.2012., str. 84.

12

(13)  SL C 356, 5.12.2013., str. 30.; SL C 280, 27.9.2013., str. 44.

13

---

| 7.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 260/12

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja

(2015/C 260/03)

| Izvjestitelj | J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL/EPP), gradonačelnik Oisterwijka |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja
  COM(2014) 335 završna verzija
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.
  COM(2015) 44 završna verzija |

Izvjestitelj

J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL/EPP), gradonačelnik Oisterwijka

Referentni dokumenti

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja

COM(2014) 335 završna verzija

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.

COM(2015) 44 završna verzija

I.   O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvodna napomena

| 1. | Ovo mišljenje odnosi se na Komunikaciju Europske komisije pod nazivom „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (1) o doprinosu Europske unije radu Ujedinjenih naroda na izradi novog programa za temeljite promjene za razdoblje nakon 2015. godine. Mišljenje se također odnosi na Komunikaciju Komisije „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (COM(2015) 44 završna verzija) o načinu provedbe tog programa za temeljite promjene. Tom se komunikacijom zapravo dodatno razrađuje poglavlje 5. prve navedene komunikacije. |
| --- | --- |

1.

Ovo mišljenje odnosi se na Komunikaciju Europske komisije pod nazivom „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (1) o doprinosu Europske unije radu Ujedinjenih naroda na izradi novog programa za temeljite promjene za razdoblje nakon 2015. godine. Mišljenje se također odnosi na Komunikaciju Komisije „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (COM(2015) 44 završna verzija) o načinu provedbe tog programa za temeljite promjene. Tom se komunikacijom zapravo dodatno razrađuje poglavlje 5. prve navedene komunikacije.

Opće napomene

| 2. | pozdravlja namjeru Komisije da aktivno i konstruktivno doprinese usvajanju novog, ambicioznog programa za temeljite promjene za razdoblje nakon 2015. godine, koji će postaviti temelj za rješavanje niza međusobno povezanih temeljnih globalnih izazova; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja namjeru Komisije da aktivno i konstruktivno doprinese usvajanju novog, ambicioznog programa za temeljite promjene za razdoblje nakon 2015. godine, koji će postaviti temelj za rješavanje niza međusobno povezanih temeljnih globalnih izazova;

| 3. | također pozdravlja volju koju su EU i države članice pokazale za suradnjom sa svim partnerima i dionicima u postizanju konsenzusa o ovom programu za temeljite promjene. Odbor regija podržava stajalište da to predstavlja jedinstvenu priliku za obnavljanje i jačanje suradnje međunarodne zajednice kao što je razrađeno u Komunikaciji o globalnom partnerstvu; |
| --- | --- |

3.

također pozdravlja volju koju su EU i države članice pokazale za suradnjom sa svim partnerima i dionicima u postizanju konsenzusa o ovom programu za temeljite promjene. Odbor regija podržava stajalište da to predstavlja jedinstvenu priliku za obnavljanje i jačanje suradnje međunarodne zajednice kao što je razrađeno u Komunikaciji o globalnom partnerstvu;

| 4. | dijeli stav Komisije da se plan treba temeljiti na pravima te da je neraskidivo povezan s dobrim upravljanjem, demokracijom i vladavinom prava. To je u skladu s prethodnom komunikacijom pod nazivom „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu” i mišljenjem OR-a o toj temi (2); |
| --- | --- |

4.

dijeli stav Komisije da se plan treba temeljiti na pravima te da je neraskidivo povezan s dobrim upravljanjem, demokracijom i vladavinom prava. To je u skladu s prethodnom komunikacijom pod nazivom „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu” i mišljenjem OR-a o toj temi (2);

| 5. | slaže se da je načelo univerzalnosti primjenjivo na predložene prioritete i ciljeve, pri čemu je potrebno u obzir uzeti i okolnosti, mogućnosti i razinu razvijenosti u državama članicama, kao i činjenicu da je izazove moguće riješiti samo uz angažman i uključenost svih dionika. Iz toga proizlaze i očekivanja od država članica EU-a, kako u vlastitoj zemlji tako i u pogledu njihove međusobne suradnje te njihova doprinosa međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

5.

slaže se da je načelo univerzalnosti primjenjivo na predložene prioritete i ciljeve, pri čemu je potrebno u obzir uzeti i okolnosti, mogućnosti i razinu razvijenosti u državama članicama, kao i činjenicu da je izazove moguće riješiti samo uz angažman i uključenost svih dionika. Iz toga proizlaze i očekivanja od država članica EU-a, kako u vlastitoj zemlji tako i u pogledu njihove međusobne suradnje te njihova doprinosa međunarodnoj suradnji;

| 6. | izražava zadovoljstvo dobrom suradnjom lokalnih i regionalnih vlasti u izradi ovog programa te naglašava važnost nastavka savjetovanja u obliku strukturne suradnje, ne samo u razdoblju do održavanja sastanka na vrhu u rujnu 2015. na Općoj skupštini Ujedinjenih naroda već i kasnije, u provedbi i praćenju programa za temeljite promjene; |
| --- | --- |

6.

izražava zadovoljstvo dobrom suradnjom lokalnih i regionalnih vlasti u izradi ovog programa te naglašava važnost nastavka savjetovanja u obliku strukturne suradnje, ne samo u razdoblju do održavanja sastanka na vrhu u rujnu 2015. na Općoj skupštini Ujedinjenih naroda već i kasnije, u provedbi i praćenju programa za temeljite promjene;

Prioriteti

| 7. | prepoznaje važnost svih tematskih prioriteta koje Europska komisija navodi u Komunikaciji i primjećuje da je u međuvremenu formulacija ciljeva na razini Ujedinjenih naroda napredovala, uz istovremeno zadržavanje suštine prioriteta koje je Europska komisija navela; u tom kontekstu insistira na zadržavanju posebnog cilja u pogledu uključivih, sigurnih, otpornih i održivih gradova i naselja. Znatna urbanizacija diljem svijeta, koja će se zacijelo nastaviti tijekom narednih desetljeća, i njeni učinci na okolne seoske predjele opravdavaju zadržavanje tog zasebnog prioriteta. To je potrebno provesti i u Europi; |
| --- | --- |

7.

prepoznaje važnost svih tematskih prioriteta koje Europska komisija navodi u Komunikaciji i primjećuje da je u međuvremenu formulacija ciljeva na razini Ujedinjenih naroda napredovala, uz istovremeno zadržavanje suštine prioriteta koje je Europska komisija navela; u tom kontekstu insistira na zadržavanju posebnog cilja u pogledu uključivih, sigurnih, otpornih i održivih gradova i naselja. Znatna urbanizacija diljem svijeta, koja će se zacijelo nastaviti tijekom narednih desetljeća, i njeni učinci na okolne seoske predjele opravdavaju zadržavanje tog zasebnog prioriteta. To je potrebno provesti i u Europi;

| 8. | primjećuje da je u točki 3.2 Komunikacije pristup prioritetu „Održivih gradova i naselja” suviše usredotočen isključivo na „velike izazove za održivi razvoj”. Gradovi su ujedno i pokretači rasta (3) koji doprinose povećanju potencijala nacionalnih resursa, a time i financijske osnove za ostvarivanje drugih ciljeva; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da je u točki 3.2 Komunikacije pristup prioritetu „Održivih gradova i naselja” suviše usredotočen isključivo na „velike izazove za održivi razvoj”. Gradovi su ujedno i pokretači rasta (3) koji doprinose povećanju potencijala nacionalnih resursa, a time i financijske osnove za ostvarivanje drugih ciljeva;

| 9. | primjećuje da je Komisija, kao što su to napravili i Ujedinjeni narodi, od početka odlučila da broj ciljeva ostane pregledan, između ostalog iz komunikacijskih razloga. Iz tog razloga se i predlaže grupiranje. Pored toga, Komisija s pravom ukazuje na snažnu međusobnu povezanost prioriteta i odgovarajućih ciljeva, kao i željeni naglasak na tu međusobnu povezanost; |
| --- | --- |

9.

primjećuje da je Komisija, kao što su to napravili i Ujedinjeni narodi, od početka odlučila da broj ciljeva ostane pregledan, između ostalog iz komunikacijskih razloga. Iz tog razloga se i predlaže grupiranje. Pored toga, Komisija s pravom ukazuje na snažnu međusobnu povezanost prioriteta i odgovarajućih ciljeva, kao i željeni naglasak na tu međusobnu povezanost;

| 10. | u tom kontekstu naglašava važnost teritorijalnog pristupa razvoju. Međusobna povezanost brojnih ciljeva i problemi na kojima se oni temelje zahtijevaju integrirani pristup na razini geografski i administrativno povezanih područja. Taj koncept nije dovoljno naglašen u Komunikaciji. U okviru svog doprinosa tekućem radu na tom području, EU bi mogao iskoristiti svoju raniju Komunikaciju o osnaživanju lokalnih vlasti (COM(2013) 280), u kojoj se teritorijalni pristup razvoju definira kao dugotrajan proces koji se odvija od baze prema vrhu i u okviru kojeg različiti lokalni akteri zajedno utvrđuju prioritete te planiraju i provode razvojne strategije. Takav je pristup nužan kako bi se iskoristilo sve bogatstvo znanja, sredstava, kapaciteta i zalaganja kojim raspolažu lokalne zajednice; |
| --- | --- |

10.

u tom kontekstu naglašava važnost teritorijalnog pristupa razvoju. Međusobna povezanost brojnih ciljeva i problemi na kojima se oni temelje zahtijevaju integrirani pristup na razini geografski i administrativno povezanih područja. Taj koncept nije dovoljno naglašen u Komunikaciji. U okviru svog doprinosa tekućem radu na tom području, EU bi mogao iskoristiti svoju raniju Komunikaciju o osnaživanju lokalnih vlasti (COM(2013) 280), u kojoj se teritorijalni pristup razvoju definira kao dugotrajan proces koji se odvija od baze prema vrhu i u okviru kojeg različiti lokalni akteri zajedno utvrđuju prioritete te planiraju i provode razvojne strategije. Takav je pristup nužan kako bi se iskoristilo sve bogatstvo znanja, sredstava, kapaciteta i zalaganja kojim raspolažu lokalne zajednice;

Sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti

| 11. | vjeruje da Komisija opravdano polazi od načela da program kojim bi se uvele temeljite promjene iziskuje zalaganje i sudjelovanje svih dionika. Velik broj spomenutih prioriteta iziskuje zalaganje na lokalnoj i regionalnoj razini, kako u pogledu politika i donošenja odluka tako i na području planiranja i provedbe. Nije primjereno u ovom mišljenju pojedinačno analizirati svaki od prioriteta i „tematskih ciljeva”, no njihov prijenos na lokalnu i regionalnu razinu mogao bi dodatno ojačati Komunikaciju. OR se zalaže za nastavak postupka „lokalne provedbe programa za razdoblje nakon 2015.”, posebice u okviru dijaloga s nacionalnim i međunarodnim udrugama lokalnih i regionalnih vlasti, te je spreman dati svoj doprinos; |
| --- | --- |

11.

vjeruje da Komisija opravdano polazi od načela da program kojim bi se uvele temeljite promjene iziskuje zalaganje i sudjelovanje svih dionika. Velik broj spomenutih prioriteta iziskuje zalaganje na lokalnoj i regionalnoj razini, kako u pogledu politika i donošenja odluka tako i na području planiranja i provedbe. Nije primjereno u ovom mišljenju pojedinačno analizirati svaki od prioriteta i „tematskih ciljeva”, no njihov prijenos na lokalnu i regionalnu razinu mogao bi dodatno ojačati Komunikaciju. OR se zalaže za nastavak postupka „lokalne provedbe programa za razdoblje nakon 2015.”, posebice u okviru dijaloga s nacionalnim i međunarodnim udrugama lokalnih i regionalnih vlasti, te je spreman dati svoj doprinos;

| 12. | pozdravlja činjenicu da Komisija uviđa nužnost pristupa višerazinskog upravljanja te se slaže s njezinim stajalištem da će, ako se želi da globalno partnerstvo bude uspješno, politike koje se provode na nacionalnoj i podnacionalnoj razini morati biti usmjerene na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, kako na unutarnjoj tako i na međunarodnoj razini. Odbor s tim u vezi ističe važnost načela supsidijarnosti koje se primjenjuje u EU-u; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da Komisija uviđa nužnost pristupa višerazinskog upravljanja te se slaže s njezinim stajalištem da će, ako se želi da globalno partnerstvo bude uspješno, politike koje se provode na nacionalnoj i podnacionalnoj razini morati biti usmjerene na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, kako na unutarnjoj tako i na međunarodnoj razini. Odbor s tim u vezi ističe važnost načela supsidijarnosti koje se primjenjuje u EU-u;

| 13. | kako bi se na najbolji način iskoristile sve razine uprave i zajamčila njihova učinkovita interakcija, potrebno je uspostaviti suradnju između nacionalnih vlada i lokalnih i regionalnih vlasti. Kako bi se to postiglo, potrebno je uspostaviti opće ciljeve, pokazatelje i precizne ciljeve na nacionalnoj razini, no zatim treba odrediti i mjere te ih provesti, kao i osigurati njihovo praćenje i ocjenu da bi se mogla izvući pouka za buduća poboljšanja. U Komunikaciji se o lokalnim i regionalnim vlastima još prečesto govori jednostavno kao o izvršnim tijelima; |
| --- | --- |

13.

kako bi se na najbolji način iskoristile sve razine uprave i zajamčila njihova učinkovita interakcija, potrebno je uspostaviti suradnju između nacionalnih vlada i lokalnih i regionalnih vlasti. Kako bi se to postiglo, potrebno je uspostaviti opće ciljeve, pokazatelje i precizne ciljeve na nacionalnoj razini, no zatim treba odrediti i mjere te ih provesti, kao i osigurati njihovo praćenje i ocjenu da bi se mogla izvući pouka za buduća poboljšanja. U Komunikaciji se o lokalnim i regionalnim vlastima još prečesto govori jednostavno kao o izvršnim tijelima;

| 14. | smatra da je u tom kontekstu primjereno podsjetiti na političku ulogu lokalnih i regionalnih vlasti, vrlo dobro opisanu u komunikaciji Europske komisije COM(2013) 280 završna verzija. Lokalne i regionalne vlasti razrađuju strateške ideje i donose političke odluke, a odgovorne su i za provedbu nekih vidova politika definiranih na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

14.

smatra da je u tom kontekstu primjereno podsjetiti na političku ulogu lokalnih i regionalnih vlasti, vrlo dobro opisanu u komunikaciji Europske komisije COM(2013) 280 završna verzija. Lokalne i regionalne vlasti razrađuju strateške ideje i donose političke odluke, a odgovorne su i za provedbu nekih vidova politika definiranih na nacionalnoj razini;

| 15. | iz tog razloga te ne dovodeći u pitanje značaj odgovornosti kao takve, suzdržan je u pogledu točke 3., „Odgovornost”, u kojoj se lokalnim vlastima pripisuje „ključna uloga” u nadziranju (između ostalog) nacionalnih vlada i pozivanja istih na odgovornost. OR smatra da takvo viđenje netočno odražava odnose između javnih vlasti te se prije svega zalaže za jačanje suradnje i dosljednosti djelovanja javnih vlasti u cjelini; |
| --- | --- |

15.

iz tog razloga te ne dovodeći u pitanje značaj odgovornosti kao takve, suzdržan je u pogledu točke 3., „Odgovornost”, u kojoj se lokalnim vlastima pripisuje „ključna uloga” u nadziranju (između ostalog) nacionalnih vlada i pozivanja istih na odgovornost. OR smatra da takvo viđenje netočno odražava odnose između javnih vlasti te se prije svega zalaže za jačanje suradnje i dosljednosti djelovanja javnih vlasti u cjelini;

Napredak, nadzor i odgovornost

| 16. | slaže se da je važno da budući okvir bude transparentan i podložan kontroli te da se ostvareni napredak može procijeniti na temelju jasnih kriterija. Nadalje, OR se slaže s Komisijom koja smatra da su u tu svrhu sudjelovanje i odgovornost, kao i uspostava kvalitetnih pravila i institucija, od ključne važnosti; |
| --- | --- |

16.

slaže se da je važno da budući okvir bude transparentan i podložan kontroli te da se ostvareni napredak može procijeniti na temelju jasnih kriterija. Nadalje, OR se slaže s Komisijom koja smatra da su u tu svrhu sudjelovanje i odgovornost, kao i uspostava kvalitetnih pravila i institucija, od ključne važnosti;

| 17. | naglašava da učinkovito praćenje postignutog napretka počinje s jasno određenim i mjerljivim ciljevima. Pri tom doista treba voditi računa o različitostima nacionalnih okolnosti, kao što je navedeno u prvoj komunikaciji. Međutim, u Komunikaciji se, iz opravdanih razloga, iznosi i sljedeća tvrdnja: „Naposljetku, rad na razini konkretnog cilja, uključujući pokazatelje, trebalo bi ustrojiti tako da se njime pokrenu potrebne korjenite promjene u svim zemljama na raznim stupnjevima razvoja kako bi se ostvarili univerzalni ciljevi”. Drugim riječima, različite okolnosti ne mogu poslužiti kao izgovor za nedostatak zalaganja: međusobna povezanost izazova s kojima smo suočeni to ne dopušta. Potrebna je, dakle, istinska horizontalna odgovornost među državama; |
| --- | --- |

17.

naglašava da učinkovito praćenje postignutog napretka počinje s jasno određenim i mjerljivim ciljevima. Pri tom doista treba voditi računa o različitostima nacionalnih okolnosti, kao što je navedeno u prvoj komunikaciji. Međutim, u Komunikaciji se, iz opravdanih razloga, iznosi i sljedeća tvrdnja: „Naposljetku, rad na razini konkretnog cilja, uključujući pokazatelje, trebalo bi ustrojiti tako da se njime pokrenu potrebne korjenite promjene u svim zemljama na raznim stupnjevima razvoja kako bi se ostvarili univerzalni ciljevi”. Drugim riječima, različite okolnosti ne mogu poslužiti kao izgovor za nedostatak zalaganja: međusobna povezanost izazova s kojima smo suočeni to ne dopušta. Potrebna je, dakle, istinska horizontalna odgovornost među državama;

| 18. | naglašava da se okolnosti ne razlikuju samo među zemljama, već i unutar njih, što opravdava razlike u pogledu pokazatelja, pristupa i ciljeva. To je pitanje koje trebaju raspraviti nacionalne vlasti i teritorijalne zajednice. I u tom je slučaju potrebna horizontalna odgovornost, ovoga puta među lokalnim i regionalnim vlastima: kao što je navedeno u drugoj komunikaciji, uzajamno učenje na temelju referentnih vrijednosti, međusobno ocjenjivanje itd. u ovom kontekstu često predstavljaju bolji pristup nego vertikalno poticanje na odgovornost i sankcije; |
| --- | --- |

18.

naglašava da se okolnosti ne razlikuju samo među zemljama, već i unutar njih, što opravdava razlike u pogledu pokazatelja, pristupa i ciljeva. To je pitanje koje trebaju raspraviti nacionalne vlasti i teritorijalne zajednice. I u tom je slučaju potrebna horizontalna odgovornost, ovoga puta među lokalnim i regionalnim vlastima: kao što je navedeno u drugoj komunikaciji, uzajamno učenje na temelju referentnih vrijednosti, međusobno ocjenjivanje itd. u ovom kontekstu često predstavljaju bolji pristup nego vertikalno poticanje na odgovornost i sankcije;

| 19. | smatra da će program za temeljite promjene svoju snagu dijelom crpsti iz široke podrške koju bi trebao dobiti i spremnosti svih dionika, na svim razinama, da se za njega založe. Lokalna i regionalna razina također su važne u pogledu sudjelovanja i poticanja odgovornosti. Lokalne i regionalne vlasti spremne su djelovati u tom pravcu te su voljne sudjelovati i u prikupljanju podataka u svrhu praćenja programa za temeljite promjene i nastavka njegove provedbe. Nacionalne i međunarodne udruge lokalnih i regionalnih vlasti u tome imaju prirodnu ulogu. OR poziva Komisiju i države članice da osiguraju da to prikupljanje podataka bude proporcionalno cilju koji se želi postići te da se vodi računa o troškovima i vremenu koje ono iziskuje; |
| --- | --- |

19.

smatra da će program za temeljite promjene svoju snagu dijelom crpsti iz široke podrške koju bi trebao dobiti i spremnosti svih dionika, na svim razinama, da se za njega založe. Lokalna i regionalna razina također su važne u pogledu sudjelovanja i poticanja odgovornosti. Lokalne i regionalne vlasti spremne su djelovati u tom pravcu te su voljne sudjelovati i u prikupljanju podataka u svrhu praćenja programa za temeljite promjene i nastavka njegove provedbe. Nacionalne i međunarodne udruge lokalnih i regionalnih vlasti u tome imaju prirodnu ulogu. OR poziva Komisiju i države članice da osiguraju da to prikupljanje podataka bude proporcionalno cilju koji se želi postići te da se vodi računa o troškovima i vremenu koje ono iziskuje;

| 20. | stoga se također slaže s Komisijom da je nužno poboljšati upotrebu postojećih podataka. Prikupljanje podataka bi trebalo, koliko je to moguće, uključiti u postojeće strukture, koje bi po potrebi trebalo ojačati. U tom smislu imamo na umu registarske urede, katastre, gospodarske komore, poreznu upravu itd.; |
| --- | --- |

20.

stoga se također slaže s Komisijom da je nužno poboljšati upotrebu postojećih podataka. Prikupljanje podataka bi trebalo, koliko je to moguće, uključiti u postojeće strukture, koje bi po potrebi trebalo ojačati. U tom smislu imamo na umu registarske urede, katastre, gospodarske komore, poreznu upravu itd.;

Novo globalno partnerstvo

| 21. | naglašava da tako opsežan program iziskuje niz mehanizama provedbe: financijske i nefinancijske mehanizme; pravno obvezujuće ili one koji se temelje isključivo na dobrovoljnom preuzimanju obveza; mehanizme koje pokreću vlade, znanstveni, tehnološki ili industrijski krugovi ili NVO-i; ekonomske mehanizme poput pravedne trgovine i tako dalje. Odbor podržava zalaganje Komisije za čitav niz različitih prijeko potrebnih instrumenata te se u ovom mišljenju usredotočuje na nekoliko aspekata od posebne važnosti za lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

21.

naglašava da tako opsežan program iziskuje niz mehanizama provedbe: financijske i nefinancijske mehanizme; pravno obvezujuće ili one koji se temelje isključivo na dobrovoljnom preuzimanju obveza; mehanizme koje pokreću vlade, znanstveni, tehnološki ili industrijski krugovi ili NVO-i; ekonomske mehanizme poput pravedne trgovine i tako dalje. Odbor podržava zalaganje Komisije za čitav niz različitih prijeko potrebnih instrumenata te se u ovom mišljenju usredotočuje na nekoliko aspekata od posebne važnosti za lokalne i regionalne vlasti;

| 22. | u drugoj se komunikaciji ispravno navodi da bi se novim globalnim partnerstvom također trebao osloboditi razvojni potencijal lokalnih vlasti i dionika te da bi se trebala pojačati koordinacija među različitim razinama – globalnom, nacionalnom, regionalnom i lokalnom. Za to su potrebne snažne lokalne i regionalne vlasti te stoga treba povećati njihov legitimitet, jasno odrediti njihove ovlasti i odgovornosti; ukratko, nužan je napredan oblik decentralizacije. Taj bi se element mogao jasnije naglasiti kad se u Komunikaciji zagovara učinkovit pravni okvir; |
| --- | --- |

22.

u drugoj se komunikaciji ispravno navodi da bi se novim globalnim partnerstvom također trebao osloboditi razvojni potencijal lokalnih vlasti i dionika te da bi se trebala pojačati koordinacija među različitim razinama – globalnom, nacionalnom, regionalnom i lokalnom. Za to su potrebne snažne lokalne i regionalne vlasti te stoga treba povećati njihov legitimitet, jasno odrediti njihove ovlasti i odgovornosti; ukratko, nužan je napredan oblik decentralizacije. Taj bi se element mogao jasnije naglasiti kad se u Komunikaciji zagovara učinkovit pravni okvir;

| 23. | naglašava da obaveze mogu biti zaista ispunjene samo ako se za to stave na raspolaganje potrebna sredstva. To se može postići putem prijenosa s nacionalne razine na lokalne i regionalne vlasti, ali i predviđanjem dovoljnih mogućnosti za mobilizaciju resursa na lokalnoj i regionalnoj razini, primjerice uz pomoć lokalnog i regionalnog oporezivanja. To je još jedan aspekt za koji je potreban napredan oblik decentralizacije. OR i u tom pogledu smatra da su mehanizmi provedbe – mobilizacija domaćih resursa uz istovremenu međunarodnu podršku – previše usredotočeni samo na nacionalnu razinu; |
| --- | --- |

23.

naglašava da obaveze mogu biti zaista ispunjene samo ako se za to stave na raspolaganje potrebna sredstva. To se može postići putem prijenosa s nacionalne razine na lokalne i regionalne vlasti, ali i predviđanjem dovoljnih mogućnosti za mobilizaciju resursa na lokalnoj i regionalnoj razini, primjerice uz pomoć lokalnog i regionalnog oporezivanja. To je još jedan aspekt za koji je potreban napredan oblik decentralizacije. OR i u tom pogledu smatra da su mehanizmi provedbe – mobilizacija domaćih resursa uz istovremenu međunarodnu podršku – previše usredotočeni samo na nacionalnu razinu;

| 24. | primjećuje da mehanizmi provedbe također uključuju tehničku pomoć i jačanje kapaciteta. Brojne zemlje još nisu decentralizirane, ili su decentralizirane u vrlo maloj mjeri. Stoga su i kapaciteti lokalnih i regionalnih vlasti još vrlo često ograničeni. Odbor regija zato smatra nužnim tim zemljama pružiti sveobuhvatnu i trajnu podršku koja bi obuhvaćala tehničku pomoć i jačanje kapaciteta kako bi lokalna i regionalna razina mogla dati potreban doprinos programu za temeljite promjene. Uspjeh ili neuspjeh na toj razini bitno će utjecati na dojam koji građani imaju o javnim vlastima u cjelini. Odbor se slaže s Komisijom da svi partneri u sklopu međunarodne suradnje trebaju pružiti jaču podršku postupku jačanja kapaciteta te poziva EU da snažnije podrži jačanje kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

24.

primjećuje da mehanizmi provedbe također uključuju tehničku pomoć i jačanje kapaciteta. Brojne zemlje još nisu decentralizirane, ili su decentralizirane u vrlo maloj mjeri. Stoga su i kapaciteti lokalnih i regionalnih vlasti još vrlo često ograničeni. Odbor regija zato smatra nužnim tim zemljama pružiti sveobuhvatnu i trajnu podršku koja bi obuhvaćala tehničku pomoć i jačanje kapaciteta kako bi lokalna i regionalna razina mogla dati potreban doprinos programu za temeljite promjene. Uspjeh ili neuspjeh na toj razini bitno će utjecati na dojam koji građani imaju o javnim vlastima u cjelini. Odbor se slaže s Komisijom da svi partneri u sklopu međunarodne suradnje trebaju pružiti jaču podršku postupku jačanja kapaciteta te poziva EU da snažnije podrži jačanje kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti u partnerskim zemljama;

| 25. | smatra decentraliziranu suradnju važnim načinom jačanja kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti. Uostalom, razmjena znanja među lokalnim i regionalnim vlastima, kako unutar EU-a tako i sa razvijenijim zemljama, donosi dodanu vrijednost realizaciji programa za temeljite promjene. Pozivajući se na prethodna mišljenja (4), OR stoga poziva Komisiju da u niz mehanizama provedbe izričito uključi i „decentraliziranu suradnju”. Ona trenutno predstavlja svega 0,3 % proračuna Komisije namijenjenog razvoju. OR se zalaže za povećanje tog postotka; |
| --- | --- |

25.

smatra decentraliziranu suradnju važnim načinom jačanja kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti. Uostalom, razmjena znanja među lokalnim i regionalnim vlastima, kako unutar EU-a tako i sa razvijenijim zemljama, donosi dodanu vrijednost realizaciji programa za temeljite promjene. Pozivajući se na prethodna mišljenja (4), OR stoga poziva Komisiju da u niz mehanizama provedbe izričito uključi i „decentraliziranu suradnju”. Ona trenutno predstavlja svega 0,3 % proračuna Komisije namijenjenog razvoju. OR se zalaže za povećanje tog postotka;

| 26. | kako bi pridonio provedbi programa za temeljite promjene i nastavku razmjene mišljenja, znanja i iskustava s tim u vezi, OR ponovno ističe svoju spremnost da stavi na raspolaganje vlastita sredstva – platformu za razmjenu informacija i raspravu (portal) lokalnih i regionalnih tijela za razvoj (5), atlas decentralizirane suradnje, dijalog o decentraliziranoj suradnji koji se održava dva puta godišnje (tzv. assises) te dva međunarodna foruma: Euro-mediteransku skupštinu lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM) i Konferenciju lokalnih i regionalnih vlasti za istočno partnerstvo (CORLEAP); |
| --- | --- |

26.

kako bi pridonio provedbi programa za temeljite promjene i nastavku razmjene mišljenja, znanja i iskustava s tim u vezi, OR ponovno ističe svoju spremnost da stavi na raspolaganje vlastita sredstva – platformu za razmjenu informacija i raspravu (portal) lokalnih i regionalnih tijela za razvoj (5), atlas decentralizirane suradnje, dijalog o decentraliziranoj suradnji koji se održava dva puta godišnje (tzv. assises) te dva međunarodna foruma: Euro-mediteransku skupštinu lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM) i Konferenciju lokalnih i regionalnih vlasti za istočno partnerstvo (CORLEAP);

| 27. | naglašava, naposljetku, da je za provedbu programa za temeljite promjene potrebna velika podrška široke javnosti. Institucije ne mogu same u tome uspjeti, čak i ako je u to uključen čitav niz dionika, od tijela javnih vlasti do nevladinih organizacija, preko poduzeća i znanstvenih institucija. Valja ponovo naglasiti da važnost lokalnih dionika ne treba podcjenjivati. Posljednjih su godina u brojnim selima i gradovima diljem Europe održane aktivnosti s temom milenijskih razvojnih ciljeva. U Europi već postoji 1  200 gradova pravedne trgovine (6), a sada se pojavljuju i prve regije pravedne trgovine. Stotine sklopljenih partnerstava između europskih općina i njihovih partnera u drugim dijelovima svijeta već desetljećima pomažu tim zajednicama da se uključe u međunarodne odnose i bolje shvate izazove koje oni donose, a u brojnim područjima lokalne i regionalne vlasti na konkretan način sudjeluju i u Europskoj godini razvoja 2015. OR preporučuje da se i tijekom narednih godina nastavi podržavati ta mreža kako bi se naše građane uključilo u program za temeljite promjene, poticanjem njihova sudjelovanja i podrške, njihova preuzimanja odgovornosti, njihove integracije i njihova doprinosa održivoj promjeni; |
| --- | --- |

27.

naglašava, naposljetku, da je za provedbu programa za temeljite promjene potrebna velika podrška široke javnosti. Institucije ne mogu same u tome uspjeti, čak i ako je u to uključen čitav niz dionika, od tijela javnih vlasti do nevladinih organizacija, preko poduzeća i znanstvenih institucija. Valja ponovo naglasiti da važnost lokalnih dionika ne treba podcjenjivati. Posljednjih su godina u brojnim selima i gradovima diljem Europe održane aktivnosti s temom milenijskih razvojnih ciljeva. U Europi već postoji 1  200 gradova pravedne trgovine (6), a sada se pojavljuju i prve regije pravedne trgovine. Stotine sklopljenih partnerstava između europskih općina i njihovih partnera u drugim dijelovima svijeta već desetljećima pomažu tim zajednicama da se uključe u međunarodne odnose i bolje shvate izazove koje oni donose, a u brojnim područjima lokalne i regionalne vlasti na konkretan način sudjeluju i u Europskoj godini razvoja 2015. OR preporučuje da se i tijekom narednih godina nastavi podržavati ta mreža kako bi se naše građane uključilo u program za temeljite promjene, poticanjem njihova sudjelovanja i podrške, njihova preuzimanja odgovornosti, njihove integracije i njihova doprinosa održivoj promjeni;

| 28. | program za temeljite promjene opsežan, je ambiciozan i nužan. Neophodno je da se u njega uključe svi, na svim razinama i u svim dijelovima svijeta. Lokalne i regionalne vlasti spremne su, u suradnji s drugima, i dalje doprinositi tom programu. |
| --- | --- |

28.

program za temeljite promjene opsežan, je ambiciozan i nužan. Neophodno je da se u njega uključe svi, na svim razinama i u svim dijelovima svijeta. Lokalne i regionalne vlasti spremne su, u suradnji s drugima, i dalje doprinositi tom programu.

Bruxelles, 3. lipnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 završna verzija.

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC.

2

(3)  COTER-V-046.

3

(4)  Na primjer, CDR732-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA.

6

---

| 7.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 260/17

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Poticanje pravedne trgovine na lokalnoj i regionalnoj razini u Europi

(2015/C 260/04)

| Izvjestiteljica | Barbara DUDEN (DE/PES), članica Odbora za europska pitanja u skupštini Hamburga |
| --- | --- |
| Referentni dokument | |

Izvjestiteljica

Barbara DUDEN (DE/PES), članica Odbora za europska pitanja u skupštini Hamburga

Referentni dokument

I.   OPĆE NAPOMENE

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja zakonodavnu rezoluciju Europskog parlamenta od 2. travnja 2014. o prijedlogu odluke o Europskoj godini za razvoj (2015.) (1). Ta se tematska godina ne smije iskoristiti samo kako bi se općenito isticalo postojanje razvojne politike Unije i tu politiku približilo građanima EU-a, nego ponajprije kako bi se usvojio ambiciozan pristup pravednoj trgovini, koji bi mogao poslužiti kao pokazatelj dosljednosti razvojne politike; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zakonodavnu rezoluciju Europskog parlamenta od 2. travnja 2014. o prijedlogu odluke o Europskoj godini za razvoj (2015.) (1). Ta se tematska godina ne smije iskoristiti samo kako bi se općenito isticalo postojanje razvojne politike Unije i tu politiku približilo građanima EU-a, nego ponajprije kako bi se usvojio ambiciozan pristup pravednoj trgovini, koji bi mogao poslužiti kao pokazatelj dosljednosti razvojne politike;

| 2. | upućuje na prethodna mišljenja i aktivnosti OR-a, u kojima se naglašava poseban značaj lokalnih i regionalnih vlasti te njihova uloga u vanjskom djelovanju EU-a (2); |
| --- | --- |

2.

upućuje na prethodna mišljenja i aktivnosti OR-a, u kojima se naglašava poseban značaj lokalnih i regionalnih vlasti te njihova uloga u vanjskom djelovanju EU-a (2);

| 3. | ističe ključni značaj dosljednosti politika EU-a sukladno članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te podsjeća na vodeću ulogu Unije u osmišljavanju i provedbi dosljednih politika u području razvoja; Trgovinska i razvojna politika su komplementarne, a Odbor mora biti prepoznat kao pokretač i koordinator razvojnih aktivnosti lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

3.

ističe ključni značaj dosljednosti politika EU-a sukladno članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te podsjeća na vodeću ulogu Unije u osmišljavanju i provedbi dosljednih politika u području razvoja; Trgovinska i razvojna politika su komplementarne, a Odbor mora biti prepoznat kao pokretač i koordinator razvojnih aktivnosti lokalnih i regionalnih vlasti;

| 4. | podsjeća da je Europski parlament već 2006. godine u rezoluciji o pravednoj trgovini i razvoju tražio usklađivanje na polju pravedne trgovine na razini cijelog EU-a te uvrštavanje tog koncepta u sve politike (3). Komisija je 5. svibnja 2009. na taj zahtjev reagirala komunikacijom pod naslovom „Doprinos održivom razvoju: uloga pravedne trgovine i nevladinih sustava osiguranja održivosti u trgovini” (4), koja bi sada trebala prerasti u pravu strategiju EU-a za pravednu trgovinu; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da je Europski parlament već 2006. godine u rezoluciji o pravednoj trgovini i razvoju tražio usklađivanje na polju pravedne trgovine na razini cijelog EU-a te uvrštavanje tog koncepta u sve politike (3). Komisija je 5. svibnja 2009. na taj zahtjev reagirala komunikacijom pod naslovom „Doprinos održivom razvoju: uloga pravedne trgovine i nevladinih sustava osiguranja održivosti u trgovini” (4), koja bi sada trebala prerasti u pravu strategiju EU-a za pravednu trgovinu;

| 5. | upućuje na svoje ranije mišljenje (5) u kojem uvažava ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u politici pravedne trgovine proizvodima te poziva na osmišljavanje zajedničke europske strategije lokalnih i regionalnih vlasti za pravednu trgovinu; |
| --- | --- |

5.

upućuje na svoje ranije mišljenje (5) u kojem uvažava ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u politici pravedne trgovine proizvodima te poziva na osmišljavanje zajedničke europske strategije lokalnih i regionalnih vlasti za pravednu trgovinu;

| 6. | podržava budući okvir za razvoj koji će poticati i ciljeve razvoja i ciljeve održivosti te u dotični proces uključiti lokalne i regionalne vlasti (6); |
| --- | --- |

6.

podržava budući okvir za razvoj koji će poticati i ciljeve razvoja i ciljeve održivosti te u dotični proces uključiti lokalne i regionalne vlasti (6);

| 7. | slaže se Europskim parlamentom koji zahtijeva globalni razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. (7), odnosno „novi globalni okvir kojim se uvode pravedniji i održiviji sustavi trgovanja zasnovani na dijalogu, transparentnosti i poštovanju i usmjereni na stvaranje uravnoteženije međunarodne trgovine”; |
| --- | --- |

7.

slaže se Europskim parlamentom koji zahtijeva globalni razvojni okvir za razdoblje nakon 2015. (7), odnosno „novi globalni okvir kojim se uvode pravedniji i održiviji sustavi trgovanja zasnovani na dijalogu, transparentnosti i poštovanju i usmjereni na stvaranje uravnoteženije međunarodne trgovine”;

Kontekst

| 8. | primjećuje da su se tijekom proteklog desetljeća znatno povećali i obujam certificiranih proizvoda i promicanje pravedne trgovine na lokalnoj i regionalnoj razini u EU-u. Na primjer, trenutno u Europi postoji više od 1  500 tzv. fair trade općina, tj. općina koje promiču načelo pravedne trgovine (njihov se broj udvostručio u posljednjih pet godina), a sve je više i fair trade regija; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da su se tijekom proteklog desetljeća znatno povećali i obujam certificiranih proizvoda i promicanje pravedne trgovine na lokalnoj i regionalnoj razini u EU-u. Na primjer, trenutno u Europi postoji više od 1  500 tzv. fair trade općina, tj. općina koje promiču načelo pravedne trgovine (njihov se broj udvostručio u posljednjih pet godina), a sve je više i fair trade regija;

| 9. | skreće pozornost na to da udruge World Fair Trade Organisation i Fairtrade Labelling Organisations International (trenutno Fairtrade International) pravednu trgovinu definiraju na sljedeći način: „Pravedna trgovina je trgovačko partnerstvo koje se temelji na dijalogu, transparentnosti i poštovanju i teži većoj ravnopravnosti u međunarodnoj trgovini. Pravedna trgovina pridonosi održivom razvoju uspostavljanjem boljih uvjeta trgovanja i osiguravanjem socijalnih prava marginaliziranim proizvođačima i radnicima, posebice u zemljama na jugu. Organizacije za pravednu trgovinu zajedno s korisnicima rade na pružanju potpore proizvođačima, osvješćivanju i organiziranju kampanja za promjenu propisa i prakse konvencionalne globalne trgovine.” (Povelja o načelima pravedne trgovine, 2009.); |
| --- | --- |

9.

skreće pozornost na to da udruge World Fair Trade Organisation i Fairtrade Labelling Organisations International (trenutno Fairtrade International) pravednu trgovinu definiraju na sljedeći način: „Pravedna trgovina je trgovačko partnerstvo koje se temelji na dijalogu, transparentnosti i poštovanju i teži većoj ravnopravnosti u međunarodnoj trgovini. Pravedna trgovina pridonosi održivom razvoju uspostavljanjem boljih uvjeta trgovanja i osiguravanjem socijalnih prava marginaliziranim proizvođačima i radnicima, posebice u zemljama na jugu. Organizacije za pravednu trgovinu zajedno s korisnicima rade na pružanju potpore proizvođačima, osvješćivanju i organiziranju kampanja za promjenu propisa i prakse konvencionalne globalne trgovine.” (Povelja o načelima pravedne trgovine, 2009.);

| 10. | podsjeća da OR dijeli stav Komisije da na razini cijelog EU-a treba zadržati dobrovoljnu prirodu pravedne trgovine i sličnih koncepata održivosti (8). |
| --- | --- |

10.

podsjeća da OR dijeli stav Komisije da na razini cijelog EU-a treba zadržati dobrovoljnu prirodu pravedne trgovine i sličnih koncepata održivosti (8).

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Potreba za strategijom EU-a za pravednu trgovinu

| 11. | podupire izradu europske strategije za pravednu trgovinu koja će pogodovati dosljednom i usklađenom pristupu pravednoj trgovini, i to u svim politikama EU-a, ali posebice u područjima trgovine, razvoja te održive potrošnje i proizvodnje; |
| --- | --- |

11.

podupire izradu europske strategije za pravednu trgovinu koja će pogodovati dosljednom i usklađenom pristupu pravednoj trgovini, i to u svim politikama EU-a, ali posebice u područjima trgovine, razvoja te održive potrošnje i proizvodnje;

| 12. | pozdravlja nedavno najavljenu komunikaciju o trgovini te poziva Komisiju da tu priliku iskoristi kako bi predstavila konkretne mjere koje je predvidjela za prelazak na koherentni okvir za pravednu trgovinu u EU-u; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja nedavno najavljenu komunikaciju o trgovini te poziva Komisiju da tu priliku iskoristi kako bi predstavila konkretne mjere koje je predvidjela za prelazak na koherentni okvir za pravednu trgovinu u EU-u;

| 13. | naglašava da ta strategija mora poticati aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u tom području, ali mora uključiti i druge važne aktere kao što su Europski parlament, Europska služba za vanjsko djelovanje i Europski gospodarski i socijalni odbor. U tu bi se svrhu mogla razmotriti mogućnost osnivanja međuinstitucijske radne skupine radi usklađivanja mjera koje se poduzimaju u tom području, vodeći pritom računa o dosljednosti, te radi osiguravanja komplementarnosti dotičnih inicijativa i politika EU-a; |
| --- | --- |

13.

naglašava da ta strategija mora poticati aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u tom području, ali mora uključiti i druge važne aktere kao što su Europski parlament, Europska služba za vanjsko djelovanje i Europski gospodarski i socijalni odbor. U tu bi se svrhu mogla razmotriti mogućnost osnivanja međuinstitucijske radne skupine radi usklađivanja mjera koje se poduzimaju u tom području, vodeći pritom računa o dosljednosti, te radi osiguravanja komplementarnosti dotičnih inicijativa i politika EU-a;

Pravedna trgovina u svijesti građana

| 14. | pozdravlja najnovije izdanje Eurobarometra (9) koje pokazuje da je polovica građana EU-a spremna platiti više za proizvode s oznakom pravedne trgovine; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja najnovije izdanje Eurobarometra (9) koje pokazuje da je polovica građana EU-a spremna platiti više za proizvode s oznakom pravedne trgovine;

| 15. | primjećuje da se stupanj prepoznatljivosti pravedne trgovine, unatoč sve većem uvažavanju i podršci koju ona dobiva diljem Europe, uvelike razlikuje u raznim državama članicama EU-a te unutar samih država članica. On je u zapadnoj i sjevernoj Europi relativno visok (više od 50 % stanovništva prepoznaje oznaku pravedne trgovine), a u većini zemalja istočne i srednje Europe i dalje je prilično nizak. Strategija EU-a za pravednu trgovinu također će imati pozitivan utjecaj na države kandidatkinje; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da se stupanj prepoznatljivosti pravedne trgovine, unatoč sve većem uvažavanju i podršci koju ona dobiva diljem Europe, uvelike razlikuje u raznim državama članicama EU-a te unutar samih država članica. On je u zapadnoj i sjevernoj Europi relativno visok (više od 50 % stanovništva prepoznaje oznaku pravedne trgovine), a u većini zemalja istočne i srednje Europe i dalje je prilično nizak. Strategija EU-a za pravednu trgovinu također će imati pozitivan utjecaj na države kandidatkinje;

| 16. | naglašava da postojeća međunarodna partnerstva gradova (u EU-u, Europi i svijetu) treba iskoristiti za jačanje svijesti o pravednoj trgovini te razmjenu dobrih praksi na lokalnoj i regionalnoj razini. Posebno treba podupirati i promicati napore koje s tim u vezi ulažu organizacije civilnog društva u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima. |
| --- | --- |

16.

naglašava da postojeća međunarodna partnerstva gradova (u EU-u, Europi i svijetu) treba iskoristiti za jačanje svijesti o pravednoj trgovini te razmjenu dobrih praksi na lokalnoj i regionalnoj razini. Posebno treba podupirati i promicati napore koje s tim u vezi ulažu organizacije civilnog društva u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima.

| 17. | smatra da je vrlo važno promicati edukaciju potrošača u EU-u, osobito u okviru školskog, ali i izvanškolskog obrazovanja, i to u suradnji s postojećim inicijativama na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

17.

smatra da je vrlo važno promicati edukaciju potrošača u EU-u, osobito u okviru školskog, ali i izvanškolskog obrazovanja, i to u suradnji s postojećim inicijativama na lokalnoj i regionalnoj razini;

Javna nabava

| 18. | pozdravlja revidirane direktive EU-a o javnim nabavama, koje omogućavaju uvođenje kriterija pravedne trgovine u ugovore o javnoj nabavi. Za javne je naručitelje sada jednostavnije oslanjati se na dobrovoljne sustave označavanja i certificiranja u svrhu uvođenja kriterija održivog razvoja u javne nabave; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja revidirane direktive EU-a o javnim nabavama, koje omogućavaju uvođenje kriterija pravedne trgovine u ugovore o javnoj nabavi. Za javne je naručitelje sada jednostavnije oslanjati se na dobrovoljne sustave označavanja i certificiranja u svrhu uvođenja kriterija održivog razvoja u javne nabave;

| 19. | poziva Komisiju da osmisli praktične smjernice koje će u kombinaciji s drugim socijalnim kriterijima na praktičan način objasniti pravednu trgovinu u okviru sustava javne nabave, a time i poticati te kriterije; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da osmisli praktične smjernice koje će u kombinaciji s drugim socijalnim kriterijima na praktičan način objasniti pravednu trgovinu u okviru sustava javne nabave, a time i poticati te kriterije;

| 20. | izražava zadovoljstvo zbog sve većeg interesa općina širom Europe za održivu proizvodnju hrane, posebno u pogledu potražnje za lokalno proizvedenom hranom. Taj se pristup, koji podržava i OR, savršeno nadopunjuje s potrošnjom proizvoda s oznakom pravedne trgovine, kao što pokazuju mnoge regionalne i lokalne inicijative u tom području; |
| --- | --- |

20.

izražava zadovoljstvo zbog sve većeg interesa općina širom Europe za održivu proizvodnju hrane, posebno u pogledu potražnje za lokalno proizvedenom hranom. Taj se pristup, koji podržava i OR, savršeno nadopunjuje s potrošnjom proizvoda s oznakom pravedne trgovine, kao što pokazuju mnoge regionalne i lokalne inicijative u tom području;

| 21. | smatra da je vrlo korisno davati lokalnim i regionalnim vlastima uvid u primjere ugovora o javnoj nabavi sklopljenih uz poštovanje socijalnih i etičkih kriterija. Komisija bi i u tom pogledu trebala poticati užu suradnju između lokalnih i regionalnih vlasti, primjerice pri osmišljavanju zajedničkih kriterija i smjernica, u pregovorima s dobavljačima i kod dugotrajnih ugovora o isporuci te pri usklađenom nadzoru poštovanja ekoloških, socijalnih i etičkih kriterija u javnoj nabavi; |
| --- | --- |

21.

smatra da je vrlo korisno davati lokalnim i regionalnim vlastima uvid u primjere ugovora o javnoj nabavi sklopljenih uz poštovanje socijalnih i etičkih kriterija. Komisija bi i u tom pogledu trebala poticati užu suradnju između lokalnih i regionalnih vlasti, primjerice pri osmišljavanju zajedničkih kriterija i smjernica, u pregovorima s dobavljačima i kod dugotrajnih ugovora o isporuci te pri usklađenom nadzoru poštovanja ekoloških, socijalnih i etičkih kriterija u javnoj nabavi;

| 22. | zalaže se za to da regionalne i lokalne vlasti u određenim područjima usko surađuju s raznim dionicima, kao što su sveučilišta, škole i bolnice. Pritom je od iznimne važnosti da osobe zadužene za javnu nabavu znaju za mogućnosti primjene kriterija održivosti u pozivima za podnošenje ponuda kako bi ih mogli koristiti; naglašava da se relevantne informacije mogu širiti posredstvom centara znanja. Centri znanja pružanjem znanja i stručnosti mogu pomagati lokalnim i regionalnim vladama te poduzećima u provedbi pravedne nabave; |
| --- | --- |

22.

zalaže se za to da regionalne i lokalne vlasti u određenim područjima usko surađuju s raznim dionicima, kao što su sveučilišta, škole i bolnice. Pritom je od iznimne važnosti da osobe zadužene za javnu nabavu znaju za mogućnosti primjene kriterija održivosti u pozivima za podnošenje ponuda kako bi ih mogli koristiti; naglašava da se relevantne informacije mogu širiti posredstvom centara znanja. Centri znanja pružanjem znanja i stručnosti mogu pomagati lokalnim i regionalnim vladama te poduzećima u provedbi pravedne nabave;

| 23. | predlaže da države članice u svojim pravnim sustavima predvide mogućnost uključivanja kriterija za pozitivnu diskriminaciju proizvoda s oznakom pravedne trgovine pri javnoj nabavi; |
| --- | --- |

23.

predlaže da države članice u svojim pravnim sustavima predvide mogućnost uključivanja kriterija za pozitivnu diskriminaciju proizvoda s oznakom pravedne trgovine pri javnoj nabavi;

| 24. | također ističe da bi, na primjer, uvođenje središnje agencije ili platforme za nabavu moglo predstavljati dobru priliku za to da se načela pravedne trgovine na jednostavan način uvedu u javnu nabavu na lokalnoj/regionalnoj razini. Takve inicijative mogu pojednostaviti javnu nabavu proizvoda s oznakom pravedne trgovine, jer bi nekoliko tijela koordiniralo svoje narudžbe i isporuke, a time bi se smanjili i troškovi; |
| --- | --- |

24.

također ističe da bi, na primjer, uvođenje središnje agencije ili platforme za nabavu moglo predstavljati dobru priliku za to da se načela pravedne trgovine na jednostavan način uvedu u javnu nabavu na lokalnoj/regionalnoj razini. Takve inicijative mogu pojednostaviti javnu nabavu proizvoda s oznakom pravedne trgovine, jer bi nekoliko tijela koordiniralo svoje narudžbe i isporuke, a time bi se smanjili i troškovi;

| 25. | pozdravlja napore institucija EU-a koje se zalažu za pravednu trgovinu u vlastitim postupcima, primjerice korištenjem proizvoda s oznakom pravedne trgovine na događanjima koje organizira EU, te traži sustavnu primjenu takvog pristupa. Same institucije EU-a trebaju poslužiti kao primjer. Institucije bi trebale poticati korištenje proizvoda s oznakom pravedne trgovine u nadležnim tijelima, ali i na događanjima koje organizira EU; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja napore institucija EU-a koje se zalažu za pravednu trgovinu u vlastitim postupcima, primjerice korištenjem proizvoda s oznakom pravedne trgovine na događanjima koje organizira EU, te traži sustavnu primjenu takvog pristupa. Same institucije EU-a trebaju poslužiti kao primjer. Institucije bi trebale poticati korištenje proizvoda s oznakom pravedne trgovine u nadležnim tijelima, ali i na događanjima koje organizira EU;

Doprinos „pravednom poduzetništvu”

| 26. | smatra da lokalne i regionalne vlasti mogu poticati poduzeća u svojim regijama da u poslovnoj praksi primjenjuju načela pravedne trgovine i korporativne odgovornosti. Mogu, primjerice, poticati lokalne hotelijere i ugostitelje na nabavu proizvoda s oznakom pravedne trgovine. Pored toga, mogla bi se potaknuti izrada kodeksa ponašanja za pravednu trgovinu, koji bi preuzela poduzeća iz lokalnih i regionalnih teritorijalnih jedinica; |
| --- | --- |

26.

smatra da lokalne i regionalne vlasti mogu poticati poduzeća u svojim regijama da u poslovnoj praksi primjenjuju načela pravedne trgovine i korporativne odgovornosti. Mogu, primjerice, poticati lokalne hotelijere i ugostitelje na nabavu proizvoda s oznakom pravedne trgovine. Pored toga, mogla bi se potaknuti izrada kodeksa ponašanja za pravednu trgovinu, koji bi preuzela poduzeća iz lokalnih i regionalnih teritorijalnih jedinica;

| 27. | predlaže da pravedna trgovina bude jedan od ciljeva u okviru gospodarskog razvoja i sastavni dio strategija odgovarajućih nacionalnih poslovnih udruga za DOP. To bi se, uz potporu EU-a, moglo podržati razvojem i promicanjem višedioničkih inicijativa (npr. inicijativa u vezi s održivom trgovinom u različitim državama članicama ili zaklade Fair Wear u određenim sektorima) ili priznatih oznaka (npr. Fairtrade); |
| --- | --- |

27.

predlaže da pravedna trgovina bude jedan od ciljeva u okviru gospodarskog razvoja i sastavni dio strategija odgovarajućih nacionalnih poslovnih udruga za DOP. To bi se, uz potporu EU-a, moglo podržati razvojem i promicanjem višedioničkih inicijativa (npr. inicijativa u vezi s održivom trgovinom u različitim državama članicama ili zaklade Fair Wear u određenim sektorima) ili priznatih oznaka (npr. Fairtrade);

| 28. | ističe da se prilikom dodjele sredstava malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima iz javnih fondova, kao što je Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), mogu primjenjivati kriteriji pravedne trgovine. Daljnji korak u tom smjeru bilo bi organiziranje sajmova pravedne trgovine, poput onoga u Dortmundu, koji je trenutno najveći specijalistički i potrošački sajam pravedne trgovine u zemljama njemačkog govornog područja; |
| --- | --- |

28.

ističe da se prilikom dodjele sredstava malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima iz javnih fondova, kao što je Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), mogu primjenjivati kriteriji pravedne trgovine. Daljnji korak u tom smjeru bilo bi organiziranje sajmova pravedne trgovine, poput onoga u Dortmundu, koji je trenutno najveći specijalistički i potrošački sajam pravedne trgovine u zemljama njemačkog govornog područja;

Podupiranje napora za promicanje pravedne trgovine poduzetih na lokalnoj i regionalnoj razini

| 29. | predlaže da se s obzirom na proširivanje koncepta pravednih regija preispita može li „njemačka prijestolnica pravedne trgovine” (inicijativa nastala po uzoru na europsku prijestolnicu kulture) potaknuti europske gradove i regije na promicanje pravedne trgovine. U okviru takve inicijative trebalo bi svjesno voditi računa i o posebnim izazovima u srednjoeuropskim i istočnoeuropskim državama članicama; |
| --- | --- |

29.

predlaže da se s obzirom na proširivanje koncepta pravednih regija preispita može li „njemačka prijestolnica pravedne trgovine” (inicijativa nastala po uzoru na europsku prijestolnicu kulture) potaknuti europske gradove i regije na promicanje pravedne trgovine. U okviru takve inicijative trebalo bi svjesno voditi računa i o posebnim izazovima u srednjoeuropskim i istočnoeuropskim državama članicama;

| 30. | uvjeren je da bi „europska prijestolnica/regija pravedne trgovine” dodatno motivirala lokalne i regionalne vlasti na pokretanje inicijativa u vezi s pravednom trgovinom zbog kojih bi mogle doći na dobar glas na međuregionalnoj ili međunarodnoj razini. U tu bi se inicijativu trebali izravno uključiti građani i lokalne organizacije na terenu; |
| --- | --- |

30.

uvjeren je da bi „europska prijestolnica/regija pravedne trgovine” dodatno motivirala lokalne i regionalne vlasti na pokretanje inicijativa u vezi s pravednom trgovinom zbog kojih bi mogle doći na dobar glas na međuregionalnoj ili međunarodnoj razini. U tu bi se inicijativu trebali izravno uključiti građani i lokalne organizacije na terenu;

Pravedna trgovina u globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015.

   (10)

| 31. | naglašava da treba ojačati ulogu lokalnih vlasti u izradi razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. godine, u skladu s preporukama Skupine na visokoj razini (11). U razvojnim ciljevima za razdoblje nakon 2015. godine mora se uvažiti uloga lokalnih i regionalnih vlasti kao ključnih aktera razvojne politike, a ciljevi održivog razvoja, o kojima se trenutno raspravlja, moraju se ostvarivati u okviru koordiniranih nacionalnih, regionalnih i lokalnih strategija; |
| --- | --- |

31.

naglašava da treba ojačati ulogu lokalnih vlasti u izradi razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. godine, u skladu s preporukama Skupine na visokoj razini (11). U razvojnim ciljevima za razdoblje nakon 2015. godine mora se uvažiti uloga lokalnih i regionalnih vlasti kao ključnih aktera razvojne politike, a ciljevi održivog razvoja, o kojima se trenutno raspravlja, moraju se ostvarivati u okviru koordiniranih nacionalnih, regionalnih i lokalnih strategija;

| 32. | podsjeća na to da se radi ostvarivanja ciljeva održivog razvoja moraju uspostaviti partnerstva između brojnih dionika, a posebno treba promicati i financijski podupirati ona partnerstava koja vode računa o svim dimenzijama održivosti u području pravedne trgovine; |
| --- | --- |

32.

podsjeća na to da se radi ostvarivanja ciljeva održivog razvoja moraju uspostaviti partnerstva između brojnih dionika, a posebno treba promicati i financijski podupirati ona partnerstava koja vode računa o svim dimenzijama održivosti u području pravedne trgovine;

| 33. | pozdravlja nedavno objavljenu Komunikaciju EK-a „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.”, a posebice izričitu konstataciju da trgovina pridonosi uključivom rastu i održivom razvoju. Nadalje, OR s interesom primjećuje da se u tom kontekstu izričito spominje da programi pravedne trgovine donose gospodarske, ekološke i socijalne koristi; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja nedavno objavljenu Komunikaciju EK-a „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.”, a posebice izričitu konstataciju da trgovina pridonosi uključivom rastu i održivom razvoju. Nadalje, OR s interesom primjećuje da se u tom kontekstu izričito spominje da programi pravedne trgovine donose gospodarske, ekološke i socijalne koristi;

| 34. | smatra da treba osmisliti konkretne pokazatelje za mjerenje ostvarivanja ciljeva. Pravedna trgovina trebala bi biti pokazatelj održivosti proizvodnje i potrošnje, posebice u području javne nabave; osim toga, mogla bi prije svega poslužiti kao pokazatelj za cilj „partnerstva za solidarnost”, jer u tom području već ima vrlo pozitivnih iskustava sa sudjelovanjem raznih interesnih skupina; |
| --- | --- |

34.

smatra da treba osmisliti konkretne pokazatelje za mjerenje ostvarivanja ciljeva. Pravedna trgovina trebala bi biti pokazatelj održivosti proizvodnje i potrošnje, posebice u području javne nabave; osim toga, mogla bi prije svega poslužiti kao pokazatelj za cilj „partnerstva za solidarnost”, jer u tom području već ima vrlo pozitivnih iskustava sa sudjelovanjem raznih interesnih skupina;

Razmjena iskustava

| 35. | skreće pozornost na objavljivanje studije o promicanju pravedne trgovine od strane lokalnih i regionalnih vlasti, u kojoj se osmišljavaju različiti pristupi pravednoj trgovini u EU-u i razmatraju moguće prepreke. U dopuni toj studiji navode se odabrane dobre prakse. OR će objaviti te materijale radi afirmiranja zajednica za obrazovanje i osposobljavanje u tom području te pružanja potpore političkim zahtjevima iz ovog mišljenja; |
| --- | --- |

35.

skreće pozornost na objavljivanje studije o promicanju pravedne trgovine od strane lokalnih i regionalnih vlasti, u kojoj se osmišljavaju različiti pristupi pravednoj trgovini u EU-u i razmatraju moguće prepreke. U dopuni toj studiji navode se odabrane dobre prakse. OR će objaviti te materijale radi afirmiranja zajednica za obrazovanje i osposobljavanje u tom području te pružanja potpore političkim zahtjevima iz ovog mišljenja;

| 36. | pozdravlja uvrštavanje pitanja pravedne trgovine na dnevni red iduće Konferencije o decentraliziranoj razvojnoj suradnji. Mišljenja je da OR u okviru tih događanja mora pojačati povezivanje pravedne trgovine s drugim postojećim mjerama i mrežama na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja uvrštavanje pitanja pravedne trgovine na dnevni red iduće Konferencije o decentraliziranoj razvojnoj suradnji. Mišljenja je da OR u okviru tih događanja mora pojačati povezivanje pravedne trgovine s drugim postojećim mjerama i mrežama na regionalnoj razini;

| 37. | zalaže se za to da se sredstva za programe obrazovanja i podizanja svijesti o razvoju (DEAR, Development Education and Awareness Raising) i slične programe ubuduće koriste i za ostvarivanje više partnerstava između gradova u području pravedne trgovine, posebice s gradovima na jugu; podupire osnivanje strateških partnerstava između lokalnih i regionalnih vlasti i mreža fair trade proizvođača u partnerskim zemljama EU-a kroz novi tematski program za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

37.

zalaže se za to da se sredstva za programe obrazovanja i podizanja svijesti o razvoju (DEAR, Development Education and Awareness Raising) i slične programe ubuduće koriste i za ostvarivanje više partnerstava između gradova u području pravedne trgovine, posebice s gradovima na jugu; podupire osnivanje strateških partnerstava između lokalnih i regionalnih vlasti i mreža fair trade proizvođača u partnerskim zemljama EU-a kroz novi tematski program za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti;

| 38. | sa zanimanjem prima na znanje prakse poput Vijeća za pravednu trgovinu u regiji Loire (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), koje jednom godišnje okuplja sve regionalne dionike pravedne trgovine kako bi razmijenili iskustva u različitim područjima; |
| --- | --- |

38.

sa zanimanjem prima na znanje prakse poput Vijeća za pravednu trgovinu u regiji Loire (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), koje jednom godišnje okuplja sve regionalne dionike pravedne trgovine kako bi razmijenili iskustva u različitim područjima;

Trgovinska politika EU-a

| 39. | podsjeća na to da EU ima središnju ulogu u globalnoj trgovini te istodobno nastoji povećati svoju vodeću ulogu u raspravi o održivosti. Stoga poziva europske institucije da vanjsku trgovinu EU-a oblikuju tako da pridonosi postizanju održivog razvoja; |
| --- | --- |

39.

podsjeća na to da EU ima središnju ulogu u globalnoj trgovini te istodobno nastoji povećati svoju vodeću ulogu u raspravi o održivosti. Stoga poziva europske institucije da vanjsku trgovinu EU-a oblikuju tako da pridonosi postizanju održivog razvoja;

| 40. | sa zadovoljstvom prima na znanje da je EU poduzeo korake poput obaveznog uvrštavanja opširnog poglavlja o održivom razvoju u trgovinske sporazume s trećim zemljama, pri čemu se u nekim bilateralnim trgovinskim sporazumima čak i izrijekom navodi da ugovorne strane podržavaju slobodnu i pravednu trgovinu; Od tog otvaranja tržišta trebali bi imati koristi i mali poljoprivrednici; |
| --- | --- |

40.

sa zadovoljstvom prima na znanje da je EU poduzeo korake poput obaveznog uvrštavanja opširnog poglavlja o održivom razvoju u trgovinske sporazume s trećim zemljama, pri čemu se u nekim bilateralnim trgovinskim sporazumima čak i izrijekom navodi da ugovorne strane podržavaju slobodnu i pravednu trgovinu; Od tog otvaranja tržišta trebali bi imati koristi i mali poljoprivrednici;

| 41. | zahtijeva da se prilikom provedbe takvih sporazuma vodi računa o poticanju malih poljoprivrednika u dotičnim zemljama na prakticiranje pravedne trgovine, primjerice tako što će poslovna izaslanstva u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima i delegacijama EU-a u partnerskim zemljama izravno obilaziti male poljoprivrednike i upoznavati se s uvjetima na terenu; |
| --- | --- |

41.

zahtijeva da se prilikom provedbe takvih sporazuma vodi računa o poticanju malih poljoprivrednika u dotičnim zemljama na prakticiranje pravedne trgovine, primjerice tako što će poslovna izaslanstva u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima i delegacijama EU-a u partnerskim zemljama izravno obilaziti male poljoprivrednike i upoznavati se s uvjetima na terenu;

Uvjeti rada u međunarodnim opskrbnim lancima

| 42. | naglašava da se pozornost javnosti i interes mnogih potrošača u posljednjih nekoliko godina sve više usmjeravaju na neprihvatljive uvjete rada i kršenje ljudskih prava u zemljama proizvodnje. Na primjer, njemačka i nizozemska vlada, zajedno s poduzećima, sindikatima i civilnim društvom surađuju u okviru sličnih inicijativa u sektoru tekstila, kako bi se duž čitavog opskrbnog lanca postigli bolji i održiviji uvjeti života i rada za radnike u globalnoj industriji odjeće. Sličan pristup za europsku razinu trenutno razmatra Europska komisija; |
| --- | --- |

42.

naglašava da se pozornost javnosti i interes mnogih potrošača u posljednjih nekoliko godina sve više usmjeravaju na neprihvatljive uvjete rada i kršenje ljudskih prava u zemljama proizvodnje. Na primjer, njemačka i nizozemska vlada, zajedno s poduzećima, sindikatima i civilnim društvom surađuju u okviru sličnih inicijativa u sektoru tekstila, kako bi se duž čitavog opskrbnog lanca postigli bolji i održiviji uvjeti života i rada za radnike u globalnoj industriji odjeće. Sličan pristup za europsku razinu trenutno razmatra Europska komisija;

| 43. | izričito pozdravlja takve inicijative i potiče Europsku komisiju i nadležna nacionalna tijela da razvijaju slične projekte u koje se lokalne i regionalne vlasti trebaju uključiti kao kontaktne točke; |
| --- | --- |

43.

izričito pozdravlja takve inicijative i potiče Europsku komisiju i nadležna nacionalna tijela da razvijaju slične projekte u koje se lokalne i regionalne vlasti trebaju uključiti kao kontaktne točke;

Poticanje pravedne trgovine u okviru bilateralnih odnosa

| 44. | zalaže se za intenzivnije korištenje drugih mogućnosti poticanja pravedne trgovine, poput povezivanja decentralizirane razvojne suradnje i pravedne trgovine. Kao ishodište bi mogla poslužiti iskustva s uvođenjem praksi pravedne trgovine u već postojeća partnerstva s gradovima i regijama južne zemljine polutke te iskustva s twinning projektima unutar Europe; |
| --- | --- |

44.

zalaže se za intenzivnije korištenje drugih mogućnosti poticanja pravedne trgovine, poput povezivanja decentralizirane razvojne suradnje i pravedne trgovine. Kao ishodište bi mogla poslužiti iskustva s uvođenjem praksi pravedne trgovine u već postojeća partnerstva s gradovima i regijama južne zemljine polutke te iskustva s twinning projektima unutar Europe;

| 45. | stoga predlaže daljnje razvijanje i promicanje mreža pravedne trgovine, posebice prekograničnih mreža unutar EU-a u koje je povezano više gradova ili regija, kao što je prekogranična mreža fair trade gradova Triera, Luxembourga, Metza i Saarbrückena. |
| --- | --- |

45.

stoga predlaže daljnje razvijanje i promicanje mreža pravedne trgovine, posebice prekograničnih mreža unutar EU-a u koje je povezano više gradova ili regija, kao što je prekogranična mreža fair trade gradova Triera, Luxembourga, Metza i Saarbrückena.

Bruxelles, 4. lipnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  Npr.: „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim zemljama radi poboljšanog upravljanja i učinkovitijih razvojnih rezultata” (CDR2010-2013) i „Globalna Europa: novi pristup financiranju vanjskog djelovanja EU-a” (CDR732-2012).

2

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta o pravednoj trgovini i razvoju (2005/2245(INI)).

3

(4)  COM(2009) 215 završna verzija.

4

(5)  Mišljenje OR-a „Doprinos održivom razvoju: uloga pravedne trgovine i nevladinih sustava osiguranja održivosti u trgovini” (CDR214-2009).

5

(6)  Mišljenje OR-a „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: Plan za promjenu” (CDR364-2011).

6

(7)  Izvješće Europskog parlamenta od 17. studenog 2014.„EU i globalni razvojni okvir za razdoblje nakon 2015.” (2014/2143(INI).

7

(8)  OR op. cit., Mišljenje OR-a „Doprinos održivom razvoju” (CDR214-2009).

8

(9)  Posebno istraživanje Eurobarometra 421 „Europska godina za razvoj – stavovi građana EU-a o razvoju, suradnji i pomoći”.

9

(10)  „Pristojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja” (u izradi).

10

(11)  Izvješće Skupine uglednih osoba na visokoj razini o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. godine, 30. svibnja 2013.

11

---

III. Pripremni akti

ODBOR REGIJA

112. plenarno zasjedanje, 3. – 4. lipnja 2015.

| 7.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 260/22

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Smjernice politika zapošljavanja država članica

(2015/C 260/05)

| Izvjestitelj: | Mauro D'ATTIS (IT/EPP), vijećnik u Općinskom vijeću Brindisija |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog odluke Vijeća o smjernicama politika zapošljavanja država članica
  COM(2015) 98 završna verzija |

Izvjestitelj:

Mauro D'ATTIS (IT/EPP), vijećnik u Općinskom vijeću Brindisija

Referentni dokument:

Prijedlog odluke Vijeća o smjernicama politika zapošljavanja država članica

COM(2015) 98 završna verzija

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Prijedlog odluke

Točka 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U skladu s odredbama Ugovora Unija je razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za fiskalnu politiku i makrostrukturne politike. U okviru Europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirani multilateralni
  gospodarski i proračunski nadzor.
  Racionalizacijom i jačanjem Europskog semestra kako je utvrđeno u Godišnjem pregledu rasta Komisije za 2015. dodatno će se poboljšati njegovo funkcioniranje. | U skladu s odredbama Ugovora Unija je razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za fiskalnu politiku i makrostrukturne politike. U okviru Europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirani multilateralni
  nadzor gospodarskih, proračunskih i socijalnih politika kao i politika zapošljavanja.
  Racionalizacijom i jačanjem Europskog semestra kako je utvrđeno u Godišnjem pregledu rasta Komisije za 2015. dodatno će se poboljšati njegovo funkcioniranje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U skladu s odredbama Ugovora Unija je razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za fiskalnu politiku i makrostrukturne politike. U okviru Europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirani multilateralni
  gospodarski i proračunski nadzor.
  Racionalizacijom i jačanjem Europskog semestra kako je utvrđeno u Godišnjem pregledu rasta Komisije za 2015. dodatno će se poboljšati njegovo funkcioniranje.

U skladu s odredbama Ugovora Unija je razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za fiskalnu politiku i makrostrukturne politike. U okviru Europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirani multilateralni
  nadzor gospodarskih, proračunskih i socijalnih politika kao i politika zapošljavanja.
  Racionalizacijom i jačanjem Europskog semestra kako je utvrđeno u Godišnjem pregledu rasta Komisije za 2015. dodatno će se poboljšati njegovo funkcioniranje.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 2.

Prijedlog odluke

Točka 5. – dodati novi stavak:

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Strategija Europa 2020. treba se provesti u partnerstvu s lokalnim i regionalnim vlastima, što je, s obzirom na njihove ovlasti i sposobnosti u područjima obuhvaćenim ovim smjernicama i u skladu s načelom supsidijarnosti, ključno za osmišljanje i provedbu nacionalnih reformskih programa, osobito u pogledu socijalnih usluga i strategija integracije tržišta rada. Štoviše, pri ukupnom komuniciranju o strategiji treba iskoristiti ulogu lokalnih i regionalnih vlasti s obzirom na to da je lokalna i regionalna razina najbliža građanima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Strategija Europa 2020. treba se provesti u partnerstvu s lokalnim i regionalnim vlastima, što je, s obzirom na njihove ovlasti i sposobnosti u područjima obuhvaćenim ovim smjernicama i u skladu s načelom supsidijarnosti, ključno za osmišljanje i provedbu nacionalnih reformskih programa, osobito u pogledu socijalnih usluga i strategija integracije tržišta rada. Štoviše, pri ukupnom komuniciranju o strategiji treba iskoristiti ulogu lokalnih i regionalnih vlasti s obzirom na to da je lokalna i regionalna razina najbliža građanima.

Obrazloženje

Da se potvrdi politička uloga koju lokalne i regionalne vlasti imaju u mnogim državama članicama pri provedbi politika navedenih u strategiji Europa 2020. (1).

Amandman 3.

Prijedlog odluke

Točka 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Tijekom financijske i gospodarske krize otkriveni su i istaknuti važni nedostaci gospodarstva Unije i njezinih država članica. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Danas je ključan izazov usmjeravanje Unije prema stanju snažnog, održivog i uključivog rasta i stvaranja radnih mjesta. Za to je potrebno usklađeno i ambiciozno političko djelovanje na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s odredbama Ugovora i s gospodarskim upravljanjem Unije. Tim bi se djelovanjem, u okviru kojeg se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje ulaganja, ponovno zalaganje za provedbu strukturnih reformi te primjena fiskalne odgovornosti. | Tijekom financijske i gospodarske krize otkriveni su i istaknuti važni nedostaci gospodarstva Unije i njezinih država članica. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Danas je ključan izazov usmjeravanje Unije prema stanju snažnog, održivog i uključivog rasta i stvaranja radnih mjesta. Za to je potrebno usklađeno i ambiciozno političko djelovanje na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s odredbama Ugovora i s gospodarskim upravljanjem Unije. Tim bi se djelovanjem, u okviru kojeg se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje
  javnog i privatnog
  ulaganja, ponovno zalaganje za provedbu strukturnih reformi te primjena fiskalne odgovornosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Tijekom financijske i gospodarske krize otkriveni su i istaknuti važni nedostaci gospodarstva Unije i njezinih država članica. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Danas je ključan izazov usmjeravanje Unije prema stanju snažnog, održivog i uključivog rasta i stvaranja radnih mjesta. Za to je potrebno usklađeno i ambiciozno političko djelovanje na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s odredbama Ugovora i s gospodarskim upravljanjem Unije. Tim bi se djelovanjem, u okviru kojeg se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje ulaganja, ponovno zalaganje za provedbu strukturnih reformi te primjena fiskalne odgovornosti.

Tijekom financijske i gospodarske krize otkriveni su i istaknuti važni nedostaci gospodarstva Unije i njezinih država članica. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Danas je ključan izazov usmjeravanje Unije prema stanju snažnog, održivog i uključivog rasta i stvaranja radnih mjesta. Za to je potrebno usklađeno i ambiciozno političko djelovanje na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s odredbama Ugovora i s gospodarskim upravljanjem Unije. Tim bi se djelovanjem, u okviru kojeg se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje
  javnog i privatnog
  ulaganja, ponovno zalaganje za provedbu strukturnih reformi te primjena fiskalne odgovornosti.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 4.

Prijedlog odluke

Točka 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice i Unija trebale bi razmotriti i pitanje učinka krize na društvo te nastojati izgraditi bolje povezano društvo u kojem se ljudima daje pravo da predviđaju promjene i upravljaju njima te u čijem društvenom i gospodarskom životu mogu aktivno sudjelovati. Treba osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost, posebno osiguravanjem učinkovita funkcioniranja tržišta rada i sustava socijalne skrbi te uklanjanjem prepreka sudjelovanju na tržištu rada. Države članice također bi trebale osigurati da svi građani i sve regije imaju korist od gospodarskog rasta. | Države članice i Unija trebale bi razmotriti i pitanje učinka krize na društvo te nastojati izgraditi bolje povezano društvo u kojem se ljudima daje pravo da predviđaju promjene i upravljaju njima te u čijem društvenom i gospodarskom životu mogu aktivno sudjelovati. Treba osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost, posebno osiguravanjem učinkovita funkcioniranja tržišta rada i sustava socijalne skrbi te uklanjanjem prepreka sudjelovanju na tržištu rada
  i mobilnosti radne snage
  . Države članice također bi trebale osigurati da svi građani i sve regije imaju korist od gospodarskog rasta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice i Unija trebale bi razmotriti i pitanje učinka krize na društvo te nastojati izgraditi bolje povezano društvo u kojem se ljudima daje pravo da predviđaju promjene i upravljaju njima te u čijem društvenom i gospodarskom životu mogu aktivno sudjelovati. Treba osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost, posebno osiguravanjem učinkovita funkcioniranja tržišta rada i sustava socijalne skrbi te uklanjanjem prepreka sudjelovanju na tržištu rada. Države članice također bi trebale osigurati da svi građani i sve regije imaju korist od gospodarskog rasta.

Države članice i Unija trebale bi razmotriti i pitanje učinka krize na društvo te nastojati izgraditi bolje povezano društvo u kojem se ljudima daje pravo da predviđaju promjene i upravljaju njima te u čijem društvenom i gospodarskom životu mogu aktivno sudjelovati. Treba osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost, posebno osiguravanjem učinkovita funkcioniranja tržišta rada i sustava socijalne skrbi te uklanjanjem prepreka sudjelovanju na tržištu rada
  i mobilnosti radne snage
  . Države članice također bi trebale osigurati da svi građani i sve regije imaju korist od gospodarskog rasta.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 5.

Prijedlog odluke

Točka 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Djelovanje u skladu sa smjernicama važan je doprinos ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Smjernice čine integrirani skup europskih i nacionalnih politika, koje države članice i Unija trebaju provesti radi postizanja pozitivnih učinaka širenja usklađenih strukturnih reformi, prikladne sveobuhvatne kombinacije ekonomskih politika i sustavnijeg doprinosa europskih politika ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. | Djelovanje u skladu sa smjernicama važan je doprinos ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Smjernice čine integrirani skup europskih i nacionalnih politika, koje države članice i Unija trebaju provesti radi postizanja pozitivnih učinaka širenja usklađenih strukturnih reformi
  koje bi uzimale u obzir specifične socioekonomske uvjete različitih regija
  , prikladne sveobuhvatne kombinacije ekonomskih politika i sustavnijeg doprinosa europskih politika ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.
  koju treba provesti u partnerstvu s lokalnim i regionalnim vlastima
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Djelovanje u skladu sa smjernicama važan je doprinos ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Smjernice čine integrirani skup europskih i nacionalnih politika, koje države članice i Unija trebaju provesti radi postizanja pozitivnih učinaka širenja usklađenih strukturnih reformi, prikladne sveobuhvatne kombinacije ekonomskih politika i sustavnijeg doprinosa europskih politika ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.

Djelovanje u skladu sa smjernicama važan je doprinos ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Smjernice čine integrirani skup europskih i nacionalnih politika, koje države članice i Unija trebaju provesti radi postizanja pozitivnih učinaka širenja usklađenih strukturnih reformi
  koje bi uzimale u obzir specifične socioekonomske uvjete različitih regija
  , prikladne sveobuhvatne kombinacije ekonomskih politika i sustavnijeg doprinosa europskih politika ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.
  koju treba provesti u partnerstvu s lokalnim i regionalnim vlastima
  .

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti zbog svojih su vještina i kompetencija na područjima kojima se bave ove smjernice, te u skladu s načelom supsidijarnosti, neophodne za pripremu i provedbu programa nacionalnih reformi, kao i za ukupne aktivnosti komunikacije o strategiji Europa 2020. (2).

Amandman 6.

Prijedlog odluke

Točka 8. – dodati novi stavak:

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Države članice i Unija trebale bi ponuditi odgovarajući okvir za učinkovitije i djelotvornije korištenje sadašnjih instrumenata EU-a za pružanje pomoći lokalnim i regionalnim vlastima pri preuzimanju odgovornosti u provedbi politika socijalne i gospodarske uključenosti kako bi jamčile prikladne oblike socijalne zaštite koji bi smanjili siromaštvo i socijalnu uključenost te otklonili velik problem nezaposlenosti, osobito dugoročne nezaposlenosti mladih, putem rada socijalnih službi i službi za zapošljavanje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice i Unija trebale bi ponuditi odgovarajući okvir za učinkovitije i djelotvornije korištenje sadašnjih instrumenata EU-a za pružanje pomoći lokalnim i regionalnim vlastima pri preuzimanju odgovornosti u provedbi politika socijalne i gospodarske uključenosti kako bi jamčile prikladne oblike socijalne zaštite koji bi smanjili siromaštvo i socijalnu uključenost te otklonili velik problem nezaposlenosti, osobito dugoročne nezaposlenosti mladih, putem rada socijalnih službi i službi za zapošljavanje.

Obrazloženje

Na lokalnim i regionalnim vlastima je da politike socijalne i gospodarske uključenosti prenesu u praksu putem rada socijalnih službi i službi za zapošljavanje. Smjernice za politiku zapošljavanja trebale bi osigurati odgovarajući okvir i još primjerenije financijske instrumente kako bi im se pomoglo u obavljanju tih dužnosti bez obzira na ono što je već učinjeno, kao što je na primjer odluka da se 20 % ESF-a namijeni promicanju socijalne uključenosti (3).

Amandman 7.

Prijedlog odluke

Točka 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Iako su ove smjernice upućene državama članicama i Uniji, treba ih provesti u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima te sa socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva. | Iako su ove smjernice upućene državama članicama i Uniji, treba ih provesti u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima te sa socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva.
  Lokalne i regionalne vlasti, s obzirom na njihove ovlasti i sposobnosti u područjima obuhvaćenim ovim smjernicama i u skladu s načelom supsidijarnosti, imaju ključnu ulogu u provedbi smjernica, osobito u pogledu socijalnih usluga i strategija integracije na tržište rada. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Iako su ove smjernice upućene državama članicama i Uniji, treba ih provesti u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima te sa socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva.

Iako su ove smjernice upućene državama članicama i Uniji, treba ih provesti u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima te sa socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva.
  Lokalne i regionalne vlasti, s obzirom na njihove ovlasti i sposobnosti u područjima obuhvaćenim ovim smjernicama i u skladu s načelom supsidijarnosti, imaju ključnu ulogu u provedbi smjernica, osobito u pogledu socijalnih usluga i strategija integracije na tržište rada.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 8.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 5. točka 1. – dodati novi stavak:

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice trebale bi olakšavati stvaranje radnih mjesta, smanjivati prepreke zapošljavanju za poduzeća, promicati poduzetništvo te posebno podupirati osnivanje i rast malih poduzeća kako bi se povećala stopa zaposlenosti žena i muškaraca. Države članice također bi trebale aktivno promicati socijalno gospodarstvo te poticati socijalne inovacije. | Države članice trebale bi olakšavati stvaranje radnih mjesta, smanjivati prepreke zapošljavanju za poduzeća, promicati poduzetništvo te posebno podupirati osnivanje i rast malih poduzeća kako bi se povećala stopa zaposlenosti žena i muškaraca. Države članice također bi trebale aktivno promicati socijalno gospodarstvo te poticati socijalne inovacije.


  Uzimajući u obzir široku lepezu aktivnih instrumenata tržišta rada, države članice trebale bi poduzeti mjere i za podupiranje samozapošljavanja, a osobito samostalnog poduzetništva, s obzirom na to da se njihov učinak na gospodarski rast uglavnom osjeti na lokalnoj razini, davanjem potpore novim poduzećima koja osnivaju mladi, mikropoduzećima i ambicioznim inovativnim projektima srednjeg i visokog rizika, a da im se pritom ne nametnu birokratska opterećenja koja sprečavaju njihovo osnivanje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice trebale bi olakšavati stvaranje radnih mjesta, smanjivati prepreke zapošljavanju za poduzeća, promicati poduzetništvo te posebno podupirati osnivanje i rast malih poduzeća kako bi se povećala stopa zaposlenosti žena i muškaraca. Države članice također bi trebale aktivno promicati socijalno gospodarstvo te poticati socijalne inovacije.

Države članice trebale bi olakšavati stvaranje radnih mjesta, smanjivati prepreke zapošljavanju za poduzeća, promicati poduzetništvo te posebno podupirati osnivanje i rast malih poduzeća kako bi se povećala stopa zaposlenosti žena i muškaraca. Države članice također bi trebale aktivno promicati socijalno gospodarstvo te poticati socijalne inovacije.

Uzimajući u obzir široku lepezu aktivnih instrumenata tržišta rada, države članice trebale bi poduzeti mjere i za podupiranje samozapošljavanja, a osobito samostalnog poduzetništva, s obzirom na to da se njihov učinak na gospodarski rast uglavnom osjeti na lokalnoj razini, davanjem potpore novim poduzećima koja osnivaju mladi, mikropoduzećima i ambicioznim inovativnim projektima srednjeg i visokog rizika, a da im se pritom ne nametnu birokratska opterećenja koja sprečavaju njihovo osnivanje.

Obrazloženje

Ne smije se zaboraviti da samostalno poduzetništvo ima neupitan utjecaj za gospodarski rast na lokalnoj razini i stoga ne smije biti isključeno iz politika koje potiču zapošljavanje.

Amandman 9.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 6. točka 1. – dodati novi stavak:

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice trebaju prikladnom ponudom odgovarajućeg znanja i vještina promicati proizvodnost i zapošljivost. Države članice trebaju provesti neophodna ulaganja u sustave obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, poboljšavajući istovremeno učinkovitost i djelotvornost radi podizanja razine vještina radne snage kako bi joj se omogućilo da bolje predvidi i zadovolji potrebe dinamičnih tržišta rada koje se sve brže mijenjaju u gospodarstvu koje se sve više digitalizira. Države članice trebaju pojačati napore na poboljšanju pristupa kvalitetnom obrazovanju odraslih te provoditi strategije aktivnog starenja kako bi se produljio radni vijek. | Države članice trebaju prikladnom ponudom odgovarajućeg znanja i vještina promicati proizvodnost i zapošljivost.
  U suradnji sa svojim lokalnim i regionalnim vlastima i kroz dijalog s privatnim i javnim sektorom, države članice trebale bi putem obrazovanja i osposobljavanja bolje uskladiti vještine radne snage s potrebama tržišta. Države članice
  trebaju provesti neophodna ulaganja u sustave obrazovanja i strukovnog osposobljavanja
  te cjeloživotnog učenja
  , poboljšavajući istovremeno učinkovitost i djelotvornost radi podizanja razine vještina radne snage kako bi joj se omogućilo da bolje predvidi i zadovolji potrebe dinamičnih tržišta rada koje se sve brže mijenjaju u gospodarstvu koje se sve više digitalizira. Države članice trebaju pojačati napore na poboljšanju pristupa kvalitetnom obrazovanju odraslih te provoditi strategije aktivnog starenja kako bi se produljio radni vijek.


  U vezi s time treba uložiti sve napore kako bi se učvrstio prijelaz na zeleno i plavo gospodarstvo usklađivanjem potražnje za radnom snagom i vještinama te predviđanjem promjena u pogledu potreba za ljudskim kapitalom i upravljanjem njima, kao i pretvaranjem poreznih opterećenja u druge oblike doprinosa. To može osobito pomoći smanjenju nezaposlenosti mladih, koja danas u prosjeku u Europskoj uniji premašuje 22 %. Istovremeno treba poduprijeti razvoj socijalne ekonomije, uzimajući u obzir potencijal tog sektora za stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, posebice u odnosu na potrebe europskih regija i lokalnih vlasti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice trebaju prikladnom ponudom odgovarajućeg znanja i vještina promicati proizvodnost i zapošljivost. Države članice trebaju provesti neophodna ulaganja u sustave obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, poboljšavajući istovremeno učinkovitost i djelotvornost radi podizanja razine vještina radne snage kako bi joj se omogućilo da bolje predvidi i zadovolji potrebe dinamičnih tržišta rada koje se sve brže mijenjaju u gospodarstvu koje se sve više digitalizira. Države članice trebaju pojačati napore na poboljšanju pristupa kvalitetnom obrazovanju odraslih te provoditi strategije aktivnog starenja kako bi se produljio radni vijek.

Države članice trebaju prikladnom ponudom odgovarajućeg znanja i vještina promicati proizvodnost i zapošljivost.
  U suradnji sa svojim lokalnim i regionalnim vlastima i kroz dijalog s privatnim i javnim sektorom, države članice trebale bi putem obrazovanja i osposobljavanja bolje uskladiti vještine radne snage s potrebama tržišta. Države članice
  trebaju provesti neophodna ulaganja u sustave obrazovanja i strukovnog osposobljavanja
  te cjeloživotnog učenja
  , poboljšavajući istovremeno učinkovitost i djelotvornost radi podizanja razine vještina radne snage kako bi joj se omogućilo da bolje predvidi i zadovolji potrebe dinamičnih tržišta rada koje se sve brže mijenjaju u gospodarstvu koje se sve više digitalizira. Države članice trebaju pojačati napore na poboljšanju pristupa kvalitetnom obrazovanju odraslih te provoditi strategije aktivnog starenja kako bi se produljio radni vijek.

U vezi s time treba uložiti sve napore kako bi se učvrstio prijelaz na zeleno i plavo gospodarstvo usklađivanjem potražnje za radnom snagom i vještinama te predviđanjem promjena u pogledu potreba za ljudskim kapitalom i upravljanjem njima, kao i pretvaranjem poreznih opterećenja u druge oblike doprinosa. To može osobito pomoći smanjenju nezaposlenosti mladih, koja danas u prosjeku u Europskoj uniji premašuje 22 %. Istovremeno treba poduprijeti razvoj socijalne ekonomije, uzimajući u obzir potencijal tog sektora za stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, posebice u odnosu na potrebe europskih regija i lokalnih vlasti.

Obrazloženje

Na temelju stajališta već zauzetog u mišljenju OR-a Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja (COR-2014-01319), naglašava se važna uloga lokalnih i regionalnih vlasti te privatnog sektora u usklađivanju vještina s potrebama tržišta rada. Naglašava se važnost cjeloživotnog učenja i potreba za usmjerenjem na zeleno gospodarstvo (4)
   (5), i socijalnu ekonomiju, koji predstavljaju vrlo značajan potencijal za rast zapošljavanja i odnose se na teritorijalnu dimenziju gospodarstva (6).

Amandman 10.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 6. točka 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Trebalo bi smanjiti prepreke sudjelovanju na tržištu rada, posebno za žene, starije radnike, mlade, osobe s posebnim potrebama i zakonite migrante. Mora se osigurati rodna jednakost na tržištu, uključujući jednakost plaća, kao i pristup povoljnim i kvalitetnim ustanovama ranog odgoja i obrazovanja. | Trebalo bi smanjiti prepreke sudjelovanju na tržištu rada, posebno za žene, starije radnike, mlade, osobe s posebnim potrebama i zakonite migrante. Mora se osigurati rodna jednakost na tržištu, uključujući jednakost plaća, kao i pristup povoljnim i kvalitetnim ustanovama ranog odgoja i obrazovanja
  te ustanovama za dugotrajnu skrb
  .
  Netipične oblike zapošljavanja također treba poduprijeti konkretnim regulatornim okvirom. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Trebalo bi smanjiti prepreke sudjelovanju na tržištu rada, posebno za žene, starije radnike, mlade, osobe s posebnim potrebama i zakonite migrante. Mora se osigurati rodna jednakost na tržištu, uključujući jednakost plaća, kao i pristup povoljnim i kvalitetnim ustanovama ranog odgoja i obrazovanja.

Trebalo bi smanjiti prepreke sudjelovanju na tržištu rada, posebno za žene, starije radnike, mlade, osobe s posebnim potrebama i zakonite migrante. Mora se osigurati rodna jednakost na tržištu, uključujući jednakost plaća, kao i pristup povoljnim i kvalitetnim ustanovama ranog odgoja i obrazovanja
  te ustanovama za dugotrajnu skrb
  .
  Netipične oblike zapošljavanja također treba poduprijeti konkretnim regulatornim okvirom.

Obrazloženje

Žene se često brinu ne samo za malu djecu već i za starije osobe i osobe s invaliditetom. Pri radu na politikama zapošljavanja ne može se zanemariti nužnost potpore netipičnim oblicima zapošljavanja.

Amandman 11.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 6. točka 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice trebale bi u potpunosti koristiti potporu Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi povećale razinu zaposlenosti i socijalnu uključenost te unaprijedile obrazovni sustav i javnu upravu. | Države članice trebale bi u potpunosti koristiti potporu Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi povećale razinu zaposlenosti i socijalnu uključenost te unaprijedile obrazovni sustav i javnu upravu
  uz puno poštovanje revidiranih normi kojima se ti fondovi uređuju
  .
  Naročito bi Europski socijalni fond trebao biti usmjereniji na rezultate, mjerljiviji (u pogledu zapošljavanja, socijalne uključenosti i kohezije) i manje podložan posebnim administrativnim formalnostima. Istovremeno bi trebao biti više podložan kontrolama učinka i rezultata. Nadalje, nužno je Europski fond za strateška ulaganja i njegove platforme za ulaganja upotrijebiti za poticanje razvoja ambicioznih projekata koji imaju snažan utjecaj na regionalnoj razini, osiguravajući projekte lokalnog poduzetništva i davajući prednost malim i srednjim te mikropoduzećima, inovativnim poduzećima i projektima visokog rizika, istovremeno osiguravajući stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i stjecanje nužnih kompetencija radnicima za prijelaz Unije na održiv model rasta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice trebale bi u potpunosti koristiti potporu Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi povećale razinu zaposlenosti i socijalnu uključenost te unaprijedile obrazovni sustav i javnu upravu.

Države članice trebale bi u potpunosti koristiti potporu Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi povećale razinu zaposlenosti i socijalnu uključenost te unaprijedile obrazovni sustav i javnu upravu
  uz puno poštovanje revidiranih normi kojima se ti fondovi uređuju
  .
  Naročito bi Europski socijalni fond trebao biti usmjereniji na rezultate, mjerljiviji (u pogledu zapošljavanja, socijalne uključenosti i kohezije) i manje podložan posebnim administrativnim formalnostima. Istovremeno bi trebao biti više podložan kontrolama učinka i rezultata. Nadalje, nužno je Europski fond za strateška ulaganja i njegove platforme za ulaganja upotrijebiti za poticanje razvoja ambicioznih projekata koji imaju snažan utjecaj na regionalnoj razini, osiguravajući projekte lokalnog poduzetništva i davajući prednost malim i srednjim te mikropoduzećima, inovativnim poduzećima i projektima visokog rizika, istovremeno osiguravajući stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i stjecanje nužnih kompetencija radnicima za prijelaz Unije na održiv model rasta.

Obrazloženje

Uz puno poštovanje pravila kojima se uređuju fondovi EU-a, jasno je da države članice trebaju u potpunosti iskoristiti Europski socijalni fond, no trebalo bi ga više usmjeriti na rezultate koji moraju biti mjerljiviji i učiniti ga manje podložnim posebnim administrativnim opterećenjima. Možda bi trebalo biti više kontrola.

Amandman 12.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 6. točka 5. – dodati novi stavak:

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Poticanje ulaganja predstavlja prioritet za osiguravanje dugoročnog gospodarskog rasta, zaposlenosti i socijalne kohezije. U svrhu postizanja tih ciljeva potreban je doprinos javnog i privatnog financiranja. Treba priznati važnost javnog sektora zbog njegovog doprinosa poticanju gospodarskog rasta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Poticanje ulaganja predstavlja prioritet za osiguravanje dugoročnog gospodarskog rasta, zaposlenosti i socijalne kohezije. U svrhu postizanja tih ciljeva potreban je doprinos javnog i privatnog financiranja. Treba priznati važnost javnog sektora zbog njegovog doprinosa poticanju gospodarskog rasta.

Obrazloženje

Ulaganja se moraju poticati i održavati. Stoga bi trebalo osmisliti reorganizaciju revizije potrošnje i javnih rashoda kako bi se postigao taj cilj. U okvirima pravila Europske unije ta bi se ulaganja trebala smatrati više dijelom budućnosti, a ne samo dugom za javne financije.

Amandman 13.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 7. točka 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice bi u osmišljavanju i provedbi bitnih reformi i politika trebale usko surađivati s nacionalnim parlamentima i socijalnim partnerima, u skladu s nacionalnom praksom, podupirući pritom poboljšanje funkcioniranja i učinkovitosti socijalnog dijaloga na nacionalnoj razini. | Države članice bi u osmišljavanju i provedbi bitnih reformi i politika trebale usko surađivati s nacionalnim parlamentima
  i lokalnim i regionalnim vlastima u okviru njihovih nadležnosti te
  socijalnim partnerima, u skladu s nacionalnom praksom, podupirući pritom poboljšanje funkcioniranja i učinkovitosti socijalnog dijaloga na nacionalnoj razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice bi u osmišljavanju i provedbi bitnih reformi i politika trebale usko surađivati s nacionalnim parlamentima i socijalnim partnerima, u skladu s nacionalnom praksom, podupirući pritom poboljšanje funkcioniranja i učinkovitosti socijalnog dijaloga na nacionalnoj razini.

Države članice bi u osmišljavanju i provedbi bitnih reformi i politika trebale usko surađivati s nacionalnim parlamentima
  i lokalnim i regionalnim vlastima u okviru njihovih nadležnosti te
  socijalnim partnerima, u skladu s nacionalnom praksom, podupirući pritom poboljšanje funkcioniranja i učinkovitosti socijalnog dijaloga na nacionalnoj razini.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 14.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 7. točka 4. – dodati novi stavak:

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Trebalo bi osigurati mobilnost radnika s ciljem iskorištavanja punog potencijala europskog tržišta rada, među ostalim povećanjem prenosivosti mirovina i priznavanjem kvalifikacija. Države članice istodobno bi se trebale čuvati zlouporaba postojećih propisa. | Trebalo bi osigurati mobilnost radnika
  kao osnovno pravo, uz mogućnost slobodnog izbora,
  s ciljem iskorištavanja punog potencijala europskog tržišta rada, među ostalim povećanjem prenosivosti mirovina i
  prava na socijalnu zaštitu
  te priznavanjem kvalifikacija. Države članice istodobno bi se trebale čuvati zlouporaba postojećih propisa.


  Međutim, države članice trebale bi uzeti u obzir i činjenicu da se sveobuhvatnim i dugoročnim socijalnim ulaganjima regija i lokalnih vlasti, koje najbolje mogu razumjeti specifičnosti svojih područja i zajednica, na najodrživiji način mogu riješiti posljedice krize, čime bi se smanjio prekomjerni odlazak visokokvalificiranih radnika koji mogu potaknuti rast.




  Stvaranje instrumenata na lokalnoj i regionalnoj razini radi ublažavanja prekomjernih iseljavanja stručne radne snage moglo bi doprinijeti gospodarskom razvoju i zapošljavanju na lokalnoj razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Trebalo bi osigurati mobilnost radnika s ciljem iskorištavanja punog potencijala europskog tržišta rada, među ostalim povećanjem prenosivosti mirovina i priznavanjem kvalifikacija. Države članice istodobno bi se trebale čuvati zlouporaba postojećih propisa.

Trebalo bi osigurati mobilnost radnika
  kao osnovno pravo, uz mogućnost slobodnog izbora,
  s ciljem iskorištavanja punog potencijala europskog tržišta rada, među ostalim povećanjem prenosivosti mirovina i
  prava na socijalnu zaštitu
  te priznavanjem kvalifikacija. Države članice istodobno bi se trebale čuvati zlouporaba postojećih propisa.

Međutim, države članice trebale bi uzeti u obzir i činjenicu da se sveobuhvatnim i dugoročnim socijalnim ulaganjima regija i lokalnih vlasti, koje najbolje mogu razumjeti specifičnosti svojih područja i zajednica, na najodrživiji način mogu riješiti posljedice krize, čime bi se smanjio prekomjerni odlazak visokokvalificiranih radnika koji mogu potaknuti rast.

Stvaranje instrumenata na lokalnoj i regionalnoj razini radi ublažavanja prekomjernih iseljavanja stručne radne snage moglo bi doprinijeti gospodarskom razvoju i zapošljavanju na lokalnoj razini.

Obrazloženje

Pravo na slobodno kretanje jedno je od najvećih postignuća Unije te ga je iznimno važno sačuvati i olakšati njegovu primjenu kroz unaprjeđenje slobodnog kretanja radnika (7). Međutim, važno je primijetiti da sveobuhvatna i dugoročna socijalna ulaganja regija i lokalnih vlasti koje najbolje mogu razumjeti specifičnosti svojih područja i zajednica i oduprijeti se krizi na održiviji način, smanjivanjem prekomjernog odlaska visokokvalificiranih radnika koji mogu potaknuti rast (8).

Amandman 15.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 8. točka 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice trebale bi osuvremeniti svoje sustave socijalne zaštite kako bi pružile učinkovitu, djelotvornu i primjerenu zaštitu tijekom svih faza ljudskog života, osiguravajući pravednost i rješavajući pitanje nejednakosti. Postoji potreba za pojednostavljenim socijalnim politikama koje su u većoj mjeri usmjerene i upotpunjene povoljnim i kvalitetnim ustanovama dječje skrbi i obrazovanja, osposobljavanja i pomoći pri traženju posla, potporama za stanovanje i pristupačnim uslugama zdravstvene skrbi, pristupom osnovnim uslugama poput bankovnog računa i interneta, kao i za djelovanjem radi sprečavanja ranog napuštanja školovanja te borbe protiv socijalne isključenosti. | Države članice trebale bi osuvremeniti svoje sustave socijalne zaštite kako bi pružile učinkovitu, djelotvornu i primjerenu zaštitu tijekom svih faza ljudskog života, osiguravajući pravednost i rješavajući pitanje nejednakosti. Postoji potreba za pojednostavljenim socijalnim politikama koje su u većoj mjeri usmjerene i upotpunjene povoljnim i kvalitetnim ustanovama dječje skrbi i obrazovanja, osposobljavanja i pomoći pri traženju posla, potporama za stanovanje i pristupačnim uslugama zdravstvene skrbi,
  uključujući dugotrajnu skrb,
  pristupom osnovnim uslugama poput bankovnog računa i interneta, kao i za djelovanjem radi sprečavanja ranog napuštanja školovanja te borbe protiv socijalne isključenosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice trebale bi osuvremeniti svoje sustave socijalne zaštite kako bi pružile učinkovitu, djelotvornu i primjerenu zaštitu tijekom svih faza ljudskog života, osiguravajući pravednost i rješavajući pitanje nejednakosti. Postoji potreba za pojednostavljenim socijalnim politikama koje su u većoj mjeri usmjerene i upotpunjene povoljnim i kvalitetnim ustanovama dječje skrbi i obrazovanja, osposobljavanja i pomoći pri traženju posla, potporama za stanovanje i pristupačnim uslugama zdravstvene skrbi, pristupom osnovnim uslugama poput bankovnog računa i interneta, kao i za djelovanjem radi sprečavanja ranog napuštanja školovanja te borbe protiv socijalne isključenosti.

Države članice trebale bi osuvremeniti svoje sustave socijalne zaštite kako bi pružile učinkovitu, djelotvornu i primjerenu zaštitu tijekom svih faza ljudskog života, osiguravajući pravednost i rješavajući pitanje nejednakosti. Postoji potreba za pojednostavljenim socijalnim politikama koje su u većoj mjeri usmjerene i upotpunjene povoljnim i kvalitetnim ustanovama dječje skrbi i obrazovanja, osposobljavanja i pomoći pri traženju posla, potporama za stanovanje i pristupačnim uslugama zdravstvene skrbi,
  uključujući dugotrajnu skrb,
  pristupom osnovnim uslugama poput bankovnog računa i interneta, kao i za djelovanjem radi sprečavanja ranog napuštanja školovanja te borbe protiv socijalne isključenosti.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 16.

Prilog – Integrirane smjernice Prijedloga odluke

Smjernica 8. točka 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U tu svrhu trebalo bi se koristiti nizom instrumenata koji se međusobno upotpunjuju,
  među ostalim uključivanje na tržište rada u okviru kojeg se pružaju usluge i novčane potpore u skladu s pojedinačnim potrebama
  . Sustave socijalne zaštite trebalo bi osmisliti tako da se svim osobama koje na nju imaju pravo olakšava korištenje tim sustavom, da se podupiru ulaganja u ljudski kapital i pomaže u sprečavanju, smanjenju i zaštiti od siromaštva. | U tu svrhu trebalo bi se koristiti nizom instrumenata koji se međusobno upotpunjuju,
  na temelju aktivnih strategija za poticanje uključenosti koje kombiniraju odgovarajući minimalni dohodak, uključiva tržišta rada i visokokvalitetne usluge primjerene potrebama pojedinaca
  . Sustave socijalne zaštite trebalo bi osmisliti tako da se svim osobama koje na nju imaju pravo olakšava korištenje tim sustavom, da se podupiru ulaganja u ljudski kapital i pomaže u sprečavanju, smanjenju i zaštiti od siromaštva
  i socijalne isključenosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U tu svrhu trebalo bi se koristiti nizom instrumenata koji se međusobno upotpunjuju,
  među ostalim uključivanje na tržište rada u okviru kojeg se pružaju usluge i novčane potpore u skladu s pojedinačnim potrebama
  . Sustave socijalne zaštite trebalo bi osmisliti tako da se svim osobama koje na nju imaju pravo olakšava korištenje tim sustavom, da se podupiru ulaganja u ljudski kapital i pomaže u sprečavanju, smanjenju i zaštiti od siromaštva.

U tu svrhu trebalo bi se koristiti nizom instrumenata koji se međusobno upotpunjuju,
  na temelju aktivnih strategija za poticanje uključenosti koje kombiniraju odgovarajući minimalni dohodak, uključiva tržišta rada i visokokvalitetne usluge primjerene potrebama pojedinaca
  . Sustave socijalne zaštite trebalo bi osmisliti tako da se svim osobama koje na nju imaju pravo olakšava korištenje tim sustavom, da se podupiru ulaganja u ljudski kapital i pomaže u sprečavanju, smanjenju i zaštiti od siromaštva
  i socijalne isključenosti.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Preliminarne napomene

| 1. | smatra kako se, iako se smjernice o zapošljavanju upućuju državama članicama, strategija Europa 2020. mora provesti u partnerstvu s regionalnim i lokalnim vlastima, koje su neophodne, s obzirom na njihove vještine i kompetencije u područjima obuhvaćenim smjernicama i u skladu s načelom supsidijarnosti, za pripremu i provedbu nacionalnih programa reformi, kao i za ukupne aktivnosti komunikacije o strategiji (9); |
| --- | --- |

1.

smatra kako se, iako se smjernice o zapošljavanju upućuju državama članicama, strategija Europa 2020. mora provesti u partnerstvu s regionalnim i lokalnim vlastima, koje su neophodne, s obzirom na njihove vještine i kompetencije u područjima obuhvaćenim smjernicama i u skladu s načelom supsidijarnosti, za pripremu i provedbu nacionalnih programa reformi, kao i za ukupne aktivnosti komunikacije o strategiji (9);

| 2. | ističe da je na lokalnim i regionalnim vlastima da politike socijalne i gospodarske uključenosti prenesu u praksu putem rada socijalnih službi i službi za zapošljavanje; stoga smjernice za politiku zapošljavanja moraju pružiti odgovarajući okvir i primjerene financijske instrumente kako bi im se pomoglo u obavljanju tih dužnosti (10); |
| --- | --- |

2.

ističe da je na lokalnim i regionalnim vlastima da politike socijalne i gospodarske uključenosti prenesu u praksu putem rada socijalnih službi i službi za zapošljavanje; stoga smjernice za politiku zapošljavanja moraju pružiti odgovarajući okvir i primjerene financijske instrumente kako bi im se pomoglo u obavljanju tih dužnosti (10);

| 3. | preporučuje da se posebno u obzir uzme činjenica da je lokalna i regionalna razina najbliža građanima, dakle osobama koje traže posao i poslodavcima (11); |
| --- | --- |

3.

preporučuje da se posebno u obzir uzme činjenica da je lokalna i regionalna razina najbliža građanima, dakle osobama koje traže posao i poslodavcima (11);

Opće napomene

| 4. | sa zadovoljstvom pozdravlja Komisijinu reviziju smjernica za zapošljavanje iz 2010. godine, čiji je cilj uzeti u obzir posljedice krize i ponuditi konkretne operativne upute u sklopu prioriteta novog programa; |
| --- | --- |

4.

sa zadovoljstvom pozdravlja Komisijinu reviziju smjernica za zapošljavanje iz 2010. godine, čiji je cilj uzeti u obzir posljedice krize i ponuditi konkretne operativne upute u sklopu prioriteta novog programa;

| 5. | podsjeća Komisiju da javna ulaganja lokalnih i regionalnih vlasti imaju ključnu ulogu u poticanju gospodarskog rasta. Takva ulaganja treba stoga posve uključiti u novu europsku politiku ulaganja navedenu u Junckerovu planu. Odbor regija stoga smatra da javnu potrošnju na ulaganja treba preurediti, potičući time rashode koji donose dugoročnu korist, a resurse dostupne u okviru Junckerova plana usmjeriti ne samo na velike projekte već i na lokalne inicijative u koje se izravno uključuju lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

5.

podsjeća Komisiju da javna ulaganja lokalnih i regionalnih vlasti imaju ključnu ulogu u poticanju gospodarskog rasta. Takva ulaganja treba stoga posve uključiti u novu europsku politiku ulaganja navedenu u Junckerovu planu. Odbor regija stoga smatra da javnu potrošnju na ulaganja treba preurediti, potičući time rashode koji donose dugoročnu korist, a resurse dostupne u okviru Junckerova plana usmjeriti ne samo na velike projekte već i na lokalne inicijative u koje se izravno uključuju lokalne i regionalne vlasti;

| 6. | pozdravlja odluku Komisije da smjernice za zapošljavanje u narednim godinama ne ostavi nepromijenjene, suprotno prethodnoj praksi. To bi omogućilo nužnu reviziju smjernica koja bi uključila rezultate revizije tijekom provedbe strategije Europa 2020. predviđene za drugu polovicu 2015.; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odluku Komisije da smjernice za zapošljavanje u narednim godinama ne ostavi nepromijenjene, suprotno prethodnoj praksi. To bi omogućilo nužnu reviziju smjernica koja bi uključila rezultate revizije tijekom provedbe strategije Europa 2020. predviđene za drugu polovicu 2015.;

| 7. | potvrđuje, u tom pogledu, prikladnost triju stupova pametnog, održivog i uključivog rasta utvrđenih u strategiji Europa 2020. i opravdanost odabranih glavnih pokazatelja. Odbor, međutim, poziva na uključivanje „teritorijalne dimenzije” u strategiju Europa 2020. postavljanjem teritorijalno prilagođenih ciljeva. U tome bi cilju Europska komisija i Europsko vijeće trebali promicati pristup temeljen na miješanom postupku planiranja odozgo prema dolje i odozdo prema gore, koji bi bio u skladu s načelom supsidijarnosti i uključivao sve relevantne razine upravljanja, uključujući tijela podnacionalne vlasti (12); |
| --- | --- |

7.

potvrđuje, u tom pogledu, prikladnost triju stupova pametnog, održivog i uključivog rasta utvrđenih u strategiji Europa 2020. i opravdanost odabranih glavnih pokazatelja. Odbor, međutim, poziva na uključivanje „teritorijalne dimenzije” u strategiju Europa 2020. postavljanjem teritorijalno prilagođenih ciljeva. U tome bi cilju Europska komisija i Europsko vijeće trebali promicati pristup temeljen na miješanom postupku planiranja odozgo prema dolje i odozdo prema gore, koji bi bio u skladu s načelom supsidijarnosti i uključivao sve relevantne razine upravljanja, uključujući tijela podnacionalne vlasti (12);

| 8. | potiče Europsku komisiju da Europski socijalni fond učini usmjerenijim na rezultate, mjerljivijim (u pogledu zapošljavanja, socijalne uključenosti i kohezije) i manje podložnim posebnim administrativnim formalnostima, uz uvođenje strožih kontrola. U tom pogledu, lokalne i regionalne vlasti trebale bi razvijati programe u skladu s glavnim smjernicama Europske unije; |
| --- | --- |

8.

potiče Europsku komisiju da Europski socijalni fond učini usmjerenijim na rezultate, mjerljivijim (u pogledu zapošljavanja, socijalne uključenosti i kohezije) i manje podložnim posebnim administrativnim formalnostima, uz uvođenje strožih kontrola. U tom pogledu, lokalne i regionalne vlasti trebale bi razvijati programe u skladu s glavnim smjernicama Europske unije;

| 9. | naglašava da smjernice za zapošljavanje ne spominju potencijal „zelenih” i „plavih” radnih mjesta u borbi protiv nezaposlenosti u Europi. OR ponovno naglašava svoju podršku komunikaciji Europske komisije objavljenoj prošle godine o inicijativi za zeleno zapošljavanje i o integriranoj pomorskoj politici (13) u kojima se naglašavaju izazovi i mogućnosti prijelaza na zeleno i plavo gospodarstvo, a osobito potreba za usklađivanjem potražnje za radnom snagom i vještina predviđanjem promjena potreba u smislu ljudskog kapitala i istovremenim upravljanjem njima; |
| --- | --- |

9.

naglašava da smjernice za zapošljavanje ne spominju potencijal „zelenih” i „plavih” radnih mjesta u borbi protiv nezaposlenosti u Europi. OR ponovno naglašava svoju podršku komunikaciji Europske komisije objavljenoj prošle godine o inicijativi za zeleno zapošljavanje i o integriranoj pomorskoj politici (13) u kojima se naglašavaju izazovi i mogućnosti prijelaza na zeleno i plavo gospodarstvo, a osobito potreba za usklađivanjem potražnje za radnom snagom i vještina predviđanjem promjena potreba u smislu ljudskog kapitala i istovremenim upravljanjem njima;

| 10. | skreće pozornost na važnost usklađivanja politika zapošljavanja i obrazovanja. Regije samo pomoću znanja mogu postati gospodarski konkurentnije, jer je kvalificirana radna snaga kamen temeljac gospodarskog razvoja. Strukovne kvalifikacije (osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i stručno obrazovanje) su stoga ključno područja u kojima politike zapošljavanja i obrazovanja moraju biti usklađene; |
| --- | --- |

10.

skreće pozornost na važnost usklađivanja politika zapošljavanja i obrazovanja. Regije samo pomoću znanja mogu postati gospodarski konkurentnije, jer je kvalificirana radna snaga kamen temeljac gospodarskog razvoja. Strukovne kvalifikacije (osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i stručno obrazovanje) su stoga ključno područja u kojima politike zapošljavanja i obrazovanja moraju biti usklađene;

| 11. | naglašava važnost usklađivanja vještina s potrebama tržišta rada i u tom smislu ističe ulogu koju lokalne i regionalne vlasti igraju u predviđanju tih vještina i njihovom usklađivanju s potrebama tržišta rada, posebno putem mjera na području obrazovanja, izobrazbe i potpore za mlade poduzetnike. Za dodatne preporuke o usklađivanju vještina i potreba, OR upućuje na mišljenje „Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja” (COR-2014-01319); naglašava da je pitanje vještina izuzetno značajno za mlade, koji još uvijek trpe posljedice iznimno visoke stope nezaposlenosti od preko 22 % i koji bi trebali biti bolje pripremljeni za radna mjesta budućnosti, a posebno za zelena radna mjesta (14); |
| --- | --- |

11.

naglašava važnost usklađivanja vještina s potrebama tržišta rada i u tom smislu ističe ulogu koju lokalne i regionalne vlasti igraju u predviđanju tih vještina i njihovom usklađivanju s potrebama tržišta rada, posebno putem mjera na području obrazovanja, izobrazbe i potpore za mlade poduzetnike. Za dodatne preporuke o usklađivanju vještina i potreba, OR upućuje na mišljenje „Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja” (COR-2014-01319); naglašava da je pitanje vještina izuzetno značajno za mlade, koji još uvijek trpe posljedice iznimno visoke stope nezaposlenosti od preko 22 % i koji bi trebali biti bolje pripremljeni za radna mjesta budućnosti, a posebno za zelena radna mjesta (14);

| 12. | s odobravanjem pozdravlja upućivanje na socijalnu ekonomiju u smjernici 5. te ističe potencijal tog sektora za stvaranje kvalitetnih radnih mjesta u regijama i gradovima Europe (15); u tom je okviru podrška trećem sektoru i dobrovoljnom radu specifičan cilj politika lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

12.

s odobravanjem pozdravlja upućivanje na socijalnu ekonomiju u smjernici 5. te ističe potencijal tog sektora za stvaranje kvalitetnih radnih mjesta u regijama i gradovima Europe (15); u tom je okviru podrška trećem sektoru i dobrovoljnom radu specifičan cilj politika lokalnih i regionalnih vlasti;

| 13. | žali što u postojećim ažuriranim smjernicama za zapošljavanje rodna dimenzija dobiva manji značaj nego prethodnih godina te ističe da je kriza drugačije utjecala na žene nego na muškarce. Mora naglasiti da bi priznavanje rodnih nejednakosti omogućilo usvajanje ciljanijih i učinkovitijih političkih mjera; |
| --- | --- |

13.

žali što u postojećim ažuriranim smjernicama za zapošljavanje rodna dimenzija dobiva manji značaj nego prethodnih godina te ističe da je kriza drugačije utjecala na žene nego na muškarce. Mora naglasiti da bi priznavanje rodnih nejednakosti omogućilo usvajanje ciljanijih i učinkovitijih političkih mjera;

| 14. | naglašava da treba poduzeti i mjere za podupiranje samozapošljavanja, a osobito samostalnog poduzetništva, s obzirom na važnost njihova učinka na gospodarski rast na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

14.

naglašava da treba poduzeti i mjere za podupiranje samozapošljavanja, a osobito samostalnog poduzetništva, s obzirom na važnost njihova učinka na gospodarski rast na lokalnoj razini;

| 15. | poziva na mjere za poboljšanje digitalnog gospodarstva – smanjenjem digitalnog jaza – u cilju povećanja potencijala za rast te ističe važnost politika koje bi se mogle razviti na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

15.

poziva na mjere za poboljšanje digitalnog gospodarstva – smanjenjem digitalnog jaza – u cilju povećanja potencijala za rast te ističe važnost politika koje bi se mogle razviti na lokalnoj razini;

| 16. | ponovno naglašava činjenicu da je, u pogledu mobilnosti radnika, za veliku većinu građana EU-a pravo na slobodno kretanje jedno od najvećih postignuća Unije i smatra kako je iznimno važno sačuvati to pravo i olakšati njegovu primjenu kroz unaprjeđenje slobodnog kretanja radnika (16). Međutim, treba napomenuti da se sveobuhvatnim i dugoročnim socijalnim ulaganjima regija i lokalnih vlasti, koje najbolje mogu razumjeti specifičnosti svojih područja i zajednica, na najodrživiji način mogu riješiti posljedice krize, i smanjiti prekomjerni odlazak visokokvalificiranih radnika koji mogu potaknuti rast (17). |
| --- | --- |

16.

ponovno naglašava činjenicu da je, u pogledu mobilnosti radnika, za veliku većinu građana EU-a pravo na slobodno kretanje jedno od najvećih postignuća Unije i smatra kako je iznimno važno sačuvati to pravo i olakšati njegovu primjenu kroz unaprjeđenje slobodnog kretanja radnika (16). Međutim, treba napomenuti da se sveobuhvatnim i dugoročnim socijalnim ulaganjima regija i lokalnih vlasti, koje najbolje mogu razumjeti specifičnosti svojih područja i zajednica, na najodrživiji način mogu riješiti posljedice krize, i smanjiti prekomjerni odlazak visokokvalificiranih radnika koji mogu potaknuti rast (17).

Bruxelles, 3. lipnja 2015.

Predsjednik Europskog odbora regija

Markku MARKKULA

---

(1)  Rezolucija Odbora regija: Osiguravanje niza učinkovitijih instrumenata za provedbu strategije Europa 2020.: integrirane smjernice za ekonomske politike i politike zapošljavanja država članica i Unije (CdR 175/2010 fin).

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  Mišljenje OR-a o Zelenom akcijskom planu za mala i srednja poduzeća i o Inicijativi za zeleno zapošljavanje.

5

(6)  Rezolucija OR-a o programu rada Europske komisije za 2015. godinu (COR-2015-00074).

6

(7)  Mišljenje OR-a o Mobilnosti radnika i jačanju EURES-a (CdR 2014-1315).

7

(8)  Mišljenje OR-a o Paketu mjera EU-a za socijalno ulaganje (CdR1999-2013).

8

(9)  Vidjeti bilješku 1.

9

(10)  Vidjeti bilješku 1.

10

(11)  Vidjeti bilješku 7.

11

(12)  Atenska deklaracija Odbora regija o ocjeni tijekom provedbe strategije Europa 2020.

12

(13)  Vidjeti bilješku 4.

13

(14)  Vidjeti bilješku 5.

14

(15)  Vidjeti bilješku 6.

15

(16)  Vidjeti bilješku 7.

16

(17)  Vidjeti bilješku 8.

17

---