# Den Europæiske Unions L 203/2015

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 203 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 58. årgang31. juli 2015 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 203

Dansk udgave

Retsforskrifter

58. årgang31. juli 2015

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1311 af 24. juli 2015 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Plate de Florenville (BGB)) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1312 af 24. juli 2015 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Fesols de Santa Pau (BOB)) | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1313 af 24. juli 2015 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Artichaut du Roussillon (BGB)) | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1314 af 29. juli 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1315 af 30. juli 2015 om tildeling af ekstra havdage til Spanien i ICES-afsnit VIIIc og IXa undtagen Cadizbugten | 7 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1316 af 30. juli 2015 om fravigelse af Rådets forordning (EF) Nr. 850/98 for så vidt angår mindstereferencestørrelsen for bevarelse af havbars (Dicentrarchus labrax) | 9 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1317 af 30. juli 2015 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 11 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1318 af 29. juli 2015 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater for så vidt angår oplysningerne om Estland og Letland
  (meddelt under nummer C(2015) 5378)

   (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1319 af 29. juli 2015 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 i Tyskland
  (meddelt under nummer C(2015) 5501)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1320 af 30. juli 2015 om tilbagetrækning af referencerne for standarderne for suttekæder, sutter, for flydemidler til svømmeundervisning og for havegriller fra Den Europæiske Unions Tidende i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (
  1
  ) | 29 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2015/1321 af 23. juni 2010 om statsstøtte C 38/07 (ex NN 45/07) iværksat af Frankrig til fordel for Arbel Fauvet Rail SA
  (meddelt under nummer C(2010) 4112)

   (
  1
  ) | 31 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1311 af 24. juli 2015 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Plate de Florenville (BGB))

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1312 af 24. juli 2015 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Fesols de Santa Pau (BOB))

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1313 af 24. juli 2015 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Artichaut du Roussillon (BGB))

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1314 af 29. juli 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

5

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1315 af 30. juli 2015 om tildeling af ekstra havdage til Spanien i ICES-afsnit VIIIc og IXa undtagen Cadizbugten

7

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1316 af 30. juli 2015 om fravigelse af Rådets forordning (EF) Nr. 850/98 for så vidt angår mindstereferencestørrelsen for bevarelse af havbars (Dicentrarchus labrax)

Dicentrarchus labrax

9

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1317 af 30. juli 2015 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

11

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1318 af 29. juli 2015 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater for så vidt angår oplysningerne om Estland og Letland
  (meddelt under nummer C(2015) 5378)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2015) 5378)

1

14

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1319 af 29. juli 2015 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 i Tyskland
  (meddelt under nummer C(2015) 5501)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2015) 5501)

1

25

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1320 af 30. juli 2015 om tilbagetrækning af referencerne for standarderne for suttekæder, sutter, for flydemidler til svømmeundervisning og for havegriller fra Den Europæiske Unions Tidende i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (
  1
  )

Den Europæiske Unions Tidende

1

29

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2015/1321 af 23. juni 2010 om statsstøtte C 38/07 (ex NN 45/07) iværksat af Frankrig til fordel for Arbel Fauvet Rail SA
  (meddelt under nummer C(2010) 4112)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2010) 4112)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1311

af 24. juli 2015

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Plate de Florenville (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Belgiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Plate de Florenville« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Belgiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Plate de Florenville« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Plate de Florenville« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Plate de Florenville« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Plate de Florenville« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet, i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 72 af 28.2.2015, s. 26.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1312

af 24. juli 2015

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Fesols de Santa Pau (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Fesols de Santa Pau« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Fesols de Santa Pau« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Fesols de Santa Pau« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Fesols de Santa Pau« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Fesols de Santa Pau« (BOB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 82 af 10.3.2015, s. 17.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1313

af 24. juli 2015

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Artichaut du Roussillon (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Artichaut du Roussillon« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Artichaut du Roussillon« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Artichaut du Roussillon« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Artichaut du Roussillon« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Artichaut du Roussillon« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet, i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 92 af 19.3.2015, s. 38.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/5

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1314

af 29. juli 2015

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 183, litra b),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (2), særlig artikel 5, stk. 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 af 28. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og om fastsættelse af tillægsimporttold for fjerkrækød og æg samt ægalbumin og om ophævelse af forordning nr. 163/67/EØF (EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (i EUR/100 kg) | Sikkerhed, jf. artikel 3
  (i EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Høns (såkaldte 70 pct.-høns), frosne | 136,8 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Høns (såkaldte 65 pct.-høns), frosne | 145,5 | 0 | AR |
| 188,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns, frosne | 286,1 | 4 | AR |
| 214,7 | 26 | BR |
| 350,7 | 0 | CL |
| 301,0 | 0 | TH |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 343,4 | 0 | BR |
| 413,7 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Æg uden skal, tørrede | 384,3 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns, ikke kogt, stegt eller på anden måde tilberedt | 278,9 | 2 | BR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(i EUR/100 kg)

Sikkerhed, jf. artikel 3

(i EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 10

Høns (såkaldte 70 pct.-høns), frosne

136,8

0

AR

0207 12 90

Høns (såkaldte 65 pct.-høns), frosne

145,5

0

AR

188,0

0

BR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns, frosne

286,1

4

AR

214,7

26

BR

350,7

0

CL

301,0

0

TH

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

343,4

0

BR

413,7

0

CL

0408 91 80

Æg uden skal, tørrede

384,3

0

AR

1602 32 11

Tilberedninger af høns, ikke kogt, stegt eller på anden måde tilberedt

278,9

2

BR

---

(1)  Den statistiske lande- og områdefortegnelse er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.«

1

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1315

af 30. juli 2015

om tildeling af ekstra havdage til Spanien i ICES-afsnit VIIIc og IXa undtagen Cadizbugten

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2015/104 af 19. januar 2015 om fastsættelse for 2015 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande, om ændring af forordning (EU) nr. 43/2014 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 779/2014 (1), særlig punkt 8 i bilag IIB, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I tabel I i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104 fastsættes det maksimale antal dage, som EU-fartøjer med en længde overalt på mindst 10 meter, der medfører eller anvender trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm, garn med en maskestørrelse på mindst 60 mm eller langliner til bundfiskeri, må være til stede i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten, i perioden 1. februar 2015-31. januar 2016. |
| --- | --- |

(1)

I tabel I i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104 fastsættes det maksimale antal dage, som EU-fartøjer med en længde overalt på mindst 10 meter, der medfører eller anvender trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm, garn med en maskestørrelse på mindst 60 mm eller langliner til bundfiskeri, må være til stede i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten, i perioden 1. februar 2015-31. januar 2016.

| (2) | Det fremgår af punkt 8.5 i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104, at Kommissionen med udgangspunkt i foranstaltninger til endeligt ophør med fiskeri, der blev gennemført fra 1. februar 2014 til 31. januar 2015, kan tildele en medlemsstat et antal ekstra havdage, som den kan benytte til at give fartøjer, der fører dens flag, og som medfører et reguleret redskab, tilladelse til at være til stede i området. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af punkt 8.5 i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104, at Kommissionen med udgangspunkt i foranstaltninger til endeligt ophør med fiskeri, der blev gennemført fra 1. februar 2014 til 31. januar 2015, kan tildele en medlemsstat et antal ekstra havdage, som den kan benytte til at give fartøjer, der fører dens flag, og som medfører et reguleret redskab, tilladelse til at være til stede i området.

| (3) | I overensstemmelse med punkt 8.1, første punktum, i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104 indgav Spanien den 1. juni 2015 en anmodning om ekstra havdage med udgangspunkt i seks fartøjers endelige ophør med fiskeri, der blev gennemført fra 1. februar 2014 til 31. januar 2015. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med punkt 8.1, første punktum, i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104 indgav Spanien den 1. juni 2015 en anmodning om ekstra havdage med udgangspunkt i seks fartøjers endelige ophør med fiskeri, der blev gennemført fra 1. februar 2014 til 31. januar 2015.

| (4) | På basis af de oplysninger, der er forelagt Kommissionen, og beregningsmetoden i punkt 8.2 i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104 bør Spanien for perioden 1. februar 2015-31. januar 2016 tildeles 3 ekstra havdage for de fartøjer, der er omhandlet i punkt 1 i nævnte bilag. |
| --- | --- |

(4)

På basis af de oplysninger, der er forelagt Kommissionen, og beregningsmetoden i punkt 8.2 i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104 bør Spanien for perioden 1. februar 2015-31. januar 2016 tildeles 3 ekstra havdage for de fartøjer, der er omhandlet i punkt 1 i nævnte bilag.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det maksimale antal havdage, som Spanien kan give et fartøj, der fører spansk flag, tilladelse til at være til stede i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten, forhøjes til 117 dage om året, når dette fartøj medfører eller anvender regulerede redskaber og ikke er underlagt særlige betingelser, jf. tabel I i bilag IIB til forordning (EU) 2015/104.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 22 af 28.1.2015, s. 1.

1

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1316

af 30. juli 2015

om fravigelse af Rådets forordning (EF) Nr. 850/98 for så vidt angår mindstereferencestørrelsen for bevarelse af havbars (Dicentrarchus labrax)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (1), navnlig artikel 45, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 2, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (2) har den fælles fiskeripolitik til formål at sikre, at udnyttelsen af levende marine biologiske ressourcer genopretter og bevarer bestandene af fangede arter på niveauer, der er højere end dem, der giver det maksimalt bæredygtige udbytte. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 2, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (2) har den fælles fiskeripolitik til formål at sikre, at udnyttelsen af levende marine biologiske ressourcer genopretter og bevarer bestandene af fangede arter på niveauer, der er højere end dem, der giver det maksimalt bæredygtige udbytte.

| (2) | I artikel 45, stk. 1, i forordning (EF) nr. 850/98 fastsættes det, at hvis et øjeblikkeligt indgreb er påkrævet, for at bestande af marine organismer kan bevares, kan Kommissionen ud over bestemmelserne i forordningen eller som undtagelse fra disse vedtage nødvendige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 45, stk. 1, i forordning (EF) nr. 850/98 fastsættes det, at hvis et øjeblikkeligt indgreb er påkrævet, for at bestande af marine organismer kan bevares, kan Kommissionen ud over bestemmelserne i forordningen eller som undtagelse fra disse vedtage nødvendige foranstaltninger.

| (3) | Ifølge den videnskabelige rådgivning fra både Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) sker der i øjeblikket en kraftig nedgang i biomassen af havbars i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc og VIIa, VIId til VIIh) som følge af en kombination af faldende rekruttering og stigende fiskeridødelighed. Havbarsen er en langsomt voksende art, som bliver sent kønsmoden. Gydebiomassen nærmer sig det laveste niveau, der nogensinde er observeret. Den nuværende fiskeridødelighed er næsten fire gange større, end bestanden kan bære. ICES anbefaler derfor, at der gennemføres foranstaltninger til at mindske fiskeridødeligheden væsentligt i hele bestandens udbredelsesområde i de ovennævnte områder. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge den videnskabelige rådgivning fra både Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) sker der i øjeblikket en kraftig nedgang i biomassen af havbars i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc og VIIa, VIId til VIIh) som følge af en kombination af faldende rekruttering og stigende fiskeridødelighed. Havbarsen er en langsomt voksende art, som bliver sent kønsmoden. Gydebiomassen nærmer sig det laveste niveau, der nogensinde er observeret. Den nuværende fiskeridødelighed er næsten fire gange større, end bestanden kan bære. ICES anbefaler derfor, at der gennemføres foranstaltninger til at mindske fiskeridødeligheden væsentligt i hele bestandens udbredelsesområde i de ovennævnte områder.

| (4) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/111 (3), der er baseret på artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013, har Kommissionen vedtaget hasteforanstaltninger for at mindske den fiskeridødelighed, der er forårsaget af pelagiske fartøjer, der fisker efter gydestimer af havbars. Ved Rådets forordning (EU) 2015/523 (4) blev der indført en restriktiv begrænsning med henblik på at mindske dødeligheden forårsaget af lystfiskere. Videnskabelig rådgivning har vist, at en kombination af en begrænsning af fangsterne og en stigning i den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse ville reducere fiskeridødeligheden mere effektivt. |
| --- | --- |

(4)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/111 (3), der er baseret på artikel 12 i forordning (EU) nr. 1380/2013, har Kommissionen vedtaget hasteforanstaltninger for at mindske den fiskeridødelighed, der er forårsaget af pelagiske fartøjer, der fisker efter gydestimer af havbars. Ved Rådets forordning (EU) 2015/523 (4) blev der indført en restriktiv begrænsning med henblik på at mindske dødeligheden forårsaget af lystfiskere. Videnskabelig rådgivning har vist, at en kombination af en begrænsning af fangsterne og en stigning i den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse ville reducere fiskeridødeligheden mere effektivt.

| (5) | Ved forordning (EF) nr. 850/98 fastsattes referencemindstemål vedrørende bevarelse af marine organismer med det formål at sikre beskyttelse af ungfisk. |
| --- | --- |

(5)

Ved forordning (EF) nr. 850/98 fastsattes referencemindstemål vedrørende bevarelse af marine organismer med det formål at sikre beskyttelse af ungfisk.

| (6) | Havbarsens fire bestandområder, som er fastlagt af ICES, er: Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId til VIIh), Biscayabugten og havområdet ud for den iberiske halvø (ICES-afsnit VIIIa og VIIIb), havområdet ud for den iberiske halvø (ICES-afsnit VIIIc og IXa) og Det Keltiske Hav og vest for Skotland (ICES-afsnit VIa og VIIb og VIIj). |
| --- | --- |

(6)

Havbarsens fire bestandområder, som er fastlagt af ICES, er: Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId til VIIh), Biscayabugten og havområdet ud for den iberiske halvø (ICES-afsnit VIIIa og VIIIb), havområdet ud for den iberiske halvø (ICES-afsnit VIIIc og IXa) og Det Keltiske Hav og vest for Skotland (ICES-afsnit VIa og VIIb og VIIj).

| (7) | Det nuværende mindstemål for havbars, der er fastsat i bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98, er 36 cm. |
| --- | --- |

(7)

Det nuværende mindstemål for havbars, der er fastsat i bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98, er 36 cm.

| (8) | For så vidt angår bestanden af havbars i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId til VIIh) viser oplysninger fra ICES-vurderinger imidlertid, at havbarshunner først bliver kønsmodne, når de er 42 cm lange. Fangststatistikkerne bekræfter, at fiskeri og landing af havbars, der er mindre end 42 cm, fjerner unge havbarshunner på et tidspunkt, hvor de endnu ikke har bidraget til reproduktionen af bestanden. Tilladelse til fangst og landing af havbars, der er mindre end 42 cm, skader derfor denne bestands reproduktionsevne alvorligt, hvilket bidrager væsentligt til den samlede fiskeridødelighed og medfører en alvorlig trussel mod bevarelsen af havbarsbestanden. Eftersom havbarsbestandene i disse ICES-afsnit afhænger af, at havbarshunnerne forbliver i havet, indtil de har formeret sig, er det hensigtsmæssigt at forhøje referencemindstemålet vedrørende bevarelse af denne art til 42 cm. |
| --- | --- |

(8)

For så vidt angår bestanden af havbars i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId til VIIh) viser oplysninger fra ICES-vurderinger imidlertid, at havbarshunner først bliver kønsmodne, når de er 42 cm lange. Fangststatistikkerne bekræfter, at fiskeri og landing af havbars, der er mindre end 42 cm, fjerner unge havbarshunner på et tidspunkt, hvor de endnu ikke har bidraget til reproduktionen af bestanden. Tilladelse til fangst og landing af havbars, der er mindre end 42 cm, skader derfor denne bestands reproduktionsevne alvorligt, hvilket bidrager væsentligt til den samlede fiskeridødelighed og medfører en alvorlig trussel mod bevarelsen af havbarsbestanden. Eftersom havbarsbestandene i disse ICES-afsnit afhænger af, at havbarshunnerne forbliver i havet, indtil de har formeret sig, er det hensigtsmæssigt at forhøje referencemindstemålet vedrørende bevarelse af denne art til 42 cm.

| (9) | Eftersom kønsmodning synes at afhænge af temperaturen, er det forebyggende at indføre samme begrænsning i de andre nordlige bestande, dvs. i Det Keltiske Hav og vest for Skotland (ICES-afsnit VIa, VIIb og VIIj). |
| --- | --- |

(9)

Eftersom kønsmodning synes at afhænge af temperaturen, er det forebyggende at indføre samme begrænsning i de andre nordlige bestande, dvs. i Det Keltiske Hav og vest for Skotland (ICES-afsnit VIa, VIIb og VIIj).

| (10) | Det haster derfor med at træffe foranstaltninger, der forbyder fiskeri og landing af havbars, der er mindre end 42 cm, som en beskyttende foranstaltning for unge havbarser i de to havbarsbestande, som ICES har udpeget: Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId til VIIh) og Det Keltiske Hav og vest for Skotland (ICES-afsnit VIa og VIIb og VIIj). En yderligere forsinkelse af beskyttelsen af unge havbarser vil for alvor øge risikoen for alvorlig beskadigelse af havbarsbestanden, bidrage væsentligt til dens fiskeridødelighed og fremskynde faldet i dens biomasse. |
| --- | --- |

(10)

Det haster derfor med at træffe foranstaltninger, der forbyder fiskeri og landing af havbars, der er mindre end 42 cm, som en beskyttende foranstaltning for unge havbarser i de to havbarsbestande, som ICES har udpeget: Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId til VIIh) og Det Keltiske Hav og vest for Skotland (ICES-afsnit VIa og VIIb og VIIj). En yderligere forsinkelse af beskyttelsen af unge havbarser vil for alvor øge risikoen for alvorlig beskadigelse af havbarsbestanden, bidrage væsentligt til dens fiskeridødelighed og fremskynde faldet i dens biomasse.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Uanset bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98 bør mindstemålet for havbars (Dicentrarchus labrax) i region 2, som defineret i artikel 2 i nævnte forordning, være 42 cm.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den får virkning fra den 1. september 2015.

Inden udgangen af 2017 vurderer Kommissionen, om de foranstaltninger, som indføres ved denne forordning, stadig er nødvendige.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/111 af 26. januar 2015 om foranstaltninger, der skal mindske den alvorlige trussel mod bevarelsen af bestanden af havbars (Dicentrarchus labrax) i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (EUT L 20 af 27.1.2015, s. 31).

3

Dicentrarchus labrax

(4)  Rådets forordning (EU) 2015/523 af 25. marts 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 43/2014 og (EU) nr. 2015/104 for så vidt angår visse fiskerimuligheder (EUT L 84 af 28.3.2015, s. 1).

4

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/11

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1317

af 30. juli 2015

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 171,5 |
| MK | 26,3 |
| ZZ | 98,9 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 124,7 |
| ZZ | 124,7 |
| 0805 50 10 | AR | 128,9 |
| BO | 135,7 |
| UY | 128,8 |
| ZA | 128,6 |
| ZZ | 130,5 |
| 0806 10 10 | EG | 255,9 |
| MA | 228,9 |
| TN | 185,1 |
| ZA | 115,6 |
| ZZ | 196,4 |
| 0808 10 80 | AR | 262,5 |
| BR | 105,8 |
| CL | 135,5 |
| NZ | 131,5 |
| US | 179,5 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 134,3 |
| ZZ | 155,5 |
| 0808 30 90 | AR | 222,6 |
| CL | 139,3 |
| CN | 89,6 |
| NZ | 150,8 |
| ZA | 136,7 |
| ZZ | 147,8 |
| 0809 10 00 | TR | 226,5 |
| ZZ | 226,5 |
| 0809 29 00 | TR | 236,2 |
| US | 487,6 |
| ZZ | 361,9 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 176,8 |
| ZZ | 128,4 |
| 0809 40 05 | BA | 59,9 |
| IL | 124,7 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 83,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

171,5

MK

26,3

ZZ

98,9

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

124,7

ZZ

124,7

0805 50 10

AR

128,9

BO

135,7

UY

128,8

ZA

128,6

ZZ

130,5

0806 10 10

EG

255,9

MA

228,9

TN

185,1

ZA

115,6

ZZ

196,4

0808 10 80

AR

262,5

BR

105,8

CL

135,5

NZ

131,5

US

179,5

UY

139,7

ZA

134,3

ZZ

155,5

0808 30 90

AR

222,6

CL

139,3

CN

89,6

NZ

150,8

ZA

136,7

ZZ

147,8

0809 10 00

TR

226,5

ZZ

226,5

0809 29 00

TR

236,2

US

487,6

ZZ

361,9

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

176,8

ZZ

128,4

0809 40 05

BA

59,9

IL

124,7

XS

66,1

ZZ

83,6

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/1318

af 29. juli 2015

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater for så vidt angår oplysningerne om Estland og Letland

(meddelt under nummer C(2015) 5378)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (3), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater. I bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres en række områder, som er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation. Listen omfatter områder i Estland, Italien, Letland, Litauen og Polen. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater. I bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres en række områder, som er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation. Listen omfatter områder i Estland, Italien, Letland, Litauen og Polen.

| (2) | I juli 2015 indberettede Estland et tilfælde af afrikansk svinepest hos vildsvin og tre udbrud hos tamsvin i de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Tilfældet hos vildsvin forekom i et område, der er opført i del I i nævnte bilag, mens de tre udbrud hos tamsvin forekom i et område, der er opført i del II i samme bilag. |
| --- | --- |

(2)

I juli 2015 indberettede Estland et tilfælde af afrikansk svinepest hos vildsvin og tre udbrud hos tamsvin i de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Tilfældet hos vildsvin forekom i et område, der er opført i del I i nævnte bilag, mens de tre udbrud hos tamsvin forekom i et område, der er opført i del II i samme bilag.

| (3) | I juli 2015 indberettede Letland tilfælde af afrikansk svinepest hos vildsvin i de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. De pågældende tilfælde forekom i områder, der er opført i del II og III, og som ligger i nærheden af områder, der er opført i del I. |
| --- | --- |

(3)

I juli 2015 indberettede Letland tilfælde af afrikansk svinepest hos vildsvin i de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. De pågældende tilfælde forekom i områder, der er opført i del II og III, og som ligger i nærheden af områder, der er opført i del I.

| (4) | Udviklingen i den nuværende epidemiologiske situation i Unionen for så vidt angår afrikansk svinepest bør indgå i vurderingen af den risiko, der udgøres af den dyresundhedsmæssige situation for så vidt angår denne sygdom i Estland og Letland. For at målrette de dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger og for at forhindre yderligere spredning af afrikansk svinepest samt for at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen inden for Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, bør EU-listen over områder omfattet af dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger, der er fastlagt i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, ændres med henblik på, at der tages hensyn til den nuværende dyresundhedssituation for så vidt angår denne sygdom i de pågældende medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Udviklingen i den nuværende epidemiologiske situation i Unionen for så vidt angår afrikansk svinepest bør indgå i vurderingen af den risiko, der udgøres af den dyresundhedsmæssige situation for så vidt angår denne sygdom i Estland og Letland. For at målrette de dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger og for at forhindre yderligere spredning af afrikansk svinepest samt for at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen inden for Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, bør EU-listen over områder omfattet af dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger, der er fastlagt i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, ændres med henblik på, at der tages hensyn til den nuværende dyresundhedssituation for så vidt angår denne sygdom i de pågældende medlemsstater.

| (5) | Gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres således, at de områder i Estland, der er opført i del I, II og III, og i Letland, der er opført i bilag I og II, justeres. |
| --- | --- |

(5)

Gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres således, at de områder i Estland, der er opført i del I, II og III, og i Letland, der er opført i bilag I og II, justeres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2015.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU af 9. oktober 2014 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (EUT L 295 af 11.10.2014, s. 63).

4

---

BILAG

»BILAG

DEL I

1.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Jõgeva linn |
| --- | --- |

—

Jõgeva linn

| — | Kallaste linn |
| --- | --- |

—

Kallaste linn

| — | Kunda linn |
| --- | --- |

—

Kunda linn

| — | Mustvee linn |
| --- | --- |

—

Mustvee linn

| — | Rakvere linn |
| --- | --- |

—

Rakvere linn

| — | Tartu linn |
| --- | --- |

—

Tartu linn

| — | Harjumaa maakond |
| --- | --- |

—

Harjumaa maakond

| — | Alatskivi vald |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald

| — | Are vald |
| --- | --- |

—

Are vald

| — | Elva vald |
| --- | --- |

—

Elva vald

| — | Haaslava vald |
| --- | --- |

—

Haaslava vald

| — | Halinga vald |
| --- | --- |

—

Halinga vald

| — | Haljala vald |
| --- | --- |

—

Haljala vald

| — | Järvakandi vald |
| --- | --- |

—

Järvakandi vald

| — | Jõgeva vald |
| --- | --- |

—

Jõgeva vald

| — | Juuru vald |
| --- | --- |

—

Juuru vald

| — | Kadrina vald |
| --- | --- |

—

Kadrina vald

| — | Kaiu vald |
| --- | --- |

—

Kaiu vald

| — | Kambja vald |
| --- | --- |

—

Kambja vald

| — | Kasepää vald |
| --- | --- |

—

Kasepää vald

| — | Kehtna vald |
| --- | --- |

—

Kehtna vald

| — | Kohila vald |
| --- | --- |

—

Kohila vald

| — | Laekvere vald |
| --- | --- |

—

Laekvere vald

| — | Luunja vald |
| --- | --- |

—

Luunja vald

| — | Mäksa vald |
| --- | --- |

—

Mäksa vald

| — | Märjamaa vald |
| --- | --- |

—

Märjamaa vald

| — | Meeksi vald |
| --- | --- |

—

Meeksi vald

| — | Nõo vald |
| --- | --- |

—

Nõo vald

| — | Paikuse vald |
| --- | --- |

—

Paikuse vald

| — | Pajusi vald |
| --- | --- |

—

Pajusi vald

| — | Pala vald |
| --- | --- |

—

Pala vald

| — | Palamuse vald |
| --- | --- |

—

Palamuse vald

| — | Peipsiääre vald |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald

| — | Piirissaare vald |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald

| — | Rägavere vald |
| --- | --- |

—

Rägavere vald

| — | Raikküla vald |
| --- | --- |

—

Raikküla vald

| — | Rakvere vald |
| --- | --- |

—

Rakvere vald

| — | Rapla vald |
| --- | --- |

—

Rapla vald

| — | Saare vald |
| --- | --- |

—

Saare vald

| — | Sauga vald |
| --- | --- |

—

Sauga vald

| — | Sindi vald |
| --- | --- |

—

Sindi vald

| — | Sõmeru vald |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald

| — | Surju vald |
| --- | --- |

—

Surju vald

| — | Tabivere vald |
| --- | --- |

—

Tabivere vald

| — | Tahkuranna vald |
| --- | --- |

—

Tahkuranna vald

| — | Tapa vald |
| --- | --- |

—

Tapa vald

| — | Tartu vald |
| --- | --- |

—

Tartu vald

| — | Tootsi vald |
| --- | --- |

—

Tootsi vald

| — | Tori vald |
| --- | --- |

—

Tori vald

| — | Torma vald |
| --- | --- |

—

Torma vald

| — | Ülenurme vald |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald

| — | Vara vald |
| --- | --- |

—

Vara vald

| — | Vigala vald |
| --- | --- |

—

Vigala vald

| — | Vihula vald |
| --- | --- |

—

Vihula vald

| — | Vinni vald |
| --- | --- |

—

Vinni vald

| — | Viru-Nigula vald |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald

| — | Võnnu vald. |
| --- | --- |

—

Võnnu vald.

2.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | i Alūksnes novads: Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes og Liepnas pagasti |
| --- | --- |

—

i Alūksnes novads: Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes og Liepnas pagasti

| — | i Apes novads: Virešu pagasts |
| --- | --- |

—

i Apes novads: Virešu pagasts

| — | i Krimuldas novads: Krimuldas pagasts |
| --- | --- |

—

i Krimuldas novads: Krimuldas pagasts

| — | i Priekuļu novads: Priekuļu og Veselavas pagasti |
| --- | --- |

—

i Priekuļu novads: Priekuļu og Veselavas pagasti

| — | i Smiltenes novads: Brantu, Launkalnes, Variņu, og Palsmanes pagasti |
| --- | --- |

—

i Smiltenes novads: Brantu, Launkalnes, Variņu, og Palsmanes pagasti

| — | i Vecpiebalgas novads: Dzērbenes pagasts |
| --- | --- |

—

i Vecpiebalgas novads: Dzērbenes pagasts

| — | Aizkraukles novads |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads

| — | Amatas novads |
| --- | --- |

—

Amatas novads

| — | Baltinavas novads |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads

| — | Balvu novads |
| --- | --- |

—

Balvu novads

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Gulbenes novads |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads

| — | Ikšķiles novads |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads

| — | Inčukalna novads |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads

| — | Jaunjelgavas novads |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads

| — | Ķeguma novads |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads

| — | Lielvārdes novads |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads

| — | Līgatnes novads |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads

| — | Mālpils novads |
| --- | --- |

—

Mālpils novads

| — | Neretas novads |
| --- | --- |

—

Neretas novads

| — | Ogres novads |
| --- | --- |

—

Ogres novads

| — | Raunas novads |
| --- | --- |

—

Raunas novads

| — | Ropažu novads |
| --- | --- |

—

Ropažu novads

| — | Rugāju novads |
| --- | --- |

—

Rugāju novads

| — | Salas novads |
| --- | --- |

—

Salas novads

| — | Sējas novads |
| --- | --- |

—

Sējas novads

| — | Siguldas novads |
| --- | --- |

—

Siguldas novads

| — | Skrīveru novads |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads

| — | Vecumnieku novads |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads

| — | Viesītes novads |
| --- | --- |

—

Viesītes novads

| — | Viļakas novads. |
| --- | --- |

—

Viļakas novads.

3.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | i Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus og Juodaičių seniūnija |
| --- | --- |

—

i Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus og Juodaičių seniūnija

| — | i Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo og Pakruojo seniūnija |
| --- | --- |

—

i Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo og Pakruojo seniūnija

| — | i Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos, Upytės, Naujamiesčio og Smilgių seniūnija |
| --- | --- |

—

i Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos, Upytės, Naujamiesčio og Smilgių seniūnija

| — | i Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų og Šiluvos seniūnija |
| --- | --- |

—

i Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų og Šiluvos seniūnija

| — | i Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų og Šakių seniūnija |
| --- | --- |

—

i Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų og Šakių seniūnija

| — | Pasvalys rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė

| — | Vilkaviškis rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilkaviškis rajono savivaldybė

| — | Radviliškis rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Radviliškis rajono savivaldybė

| — | Kalvarija savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė

| — | Kazlų Rūda savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūda savivaldybė

| — | Marijampolė savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Marijampolė savivaldybė.

4.   Polen

Følgende områder i Polen:

i województwo podlaskie:

| — | kommunerne Augustów med byen Augustów, Nowinka, Sztabin og Bargłów Kościelny i powiat augustowski |
| --- | --- |

—

kommunerne Augustów med byen Augustów, Nowinka, Sztabin og Bargłów Kościelny i powiat augustowski

| — | kommunerne Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady, Dobrzyniewo Duże og en del af Zabłudów (den sydvestlige del af kommunen, som er afgrænset af den linje, der udgøres af vej nr. 19 og forlænges af vej nr. 685) i powiat białostocki |
| --- | --- |

—

kommunerne Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady, Dobrzyniewo Duże og en del af Zabłudów (den sydvestlige del af kommunen, som er afgrænset af den linje, der udgøres af vej nr. 19 og forlænges af vej nr. 685) i powiat białostocki

| — | kommunerne Czyże, Hajnówka med byen Hajnówka, Dubicze Cerkiewne, Kleszczele og Czeremcha i powiat hajnowski |
| --- | --- |

—

kommunerne Czyże, Hajnówka med byen Hajnówka, Dubicze Cerkiewne, Kleszczele og Czeremcha i powiat hajnowski

| — | kommunerne Grodzisk, Dziadkowice og Milejczyce i powiat siemiatycki |
| --- | --- |

—

kommunerne Grodzisk, Dziadkowice og Milejczyce i powiat siemiatycki

| — | kommunerne Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie med byen Wysokie Mazowieckie, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo og Ciechanowiec i powiat wysokomazowiecki |
| --- | --- |

—

kommunerne Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie med byen Wysokie Mazowieckie, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo og Ciechanowiec i powiat wysokomazowiecki

| — | kommunerne Krasnopol og Puńsk i powiat sejneński |
| --- | --- |

—

kommunerne Krasnopol og Puńsk i powiat sejneński

| — | kommunerne Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki og Raczki i powiat suwalski |
| --- | --- |

—

kommunerne Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki og Raczki i powiat suwalski

| — | kommunen Rutki i powiat zambrowski |
| --- | --- |

—

kommunen Rutki i powiat zambrowski

| — | kommunerne Suchowola og Korycin i powiat sokólski |
| --- | --- |

—

kommunerne Suchowola og Korycin i powiat sokólski

| — | powiat bielski |
| --- | --- |

—

powiat bielski

| — | M. Białystok powiat |
| --- | --- |

—

M. Białystok powiat

| — | M. Suwałki powiat |
| --- | --- |

—

M. Suwałki powiat

| — | powiat moniecki. |
| --- | --- |

—

powiat moniecki.

DEL II

1.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Vändra linn |
| --- | --- |

—

Vändra linn

| — | Võru linn |
| --- | --- |

—

Võru linn

| — | Viljandi linn |
| --- | --- |

—

Viljandi linn

| — | Ida-Virumaa maakond |
| --- | --- |

—

Ida-Virumaa maakond

| — | Järvamaa maakond |
| --- | --- |

—

Järvamaa maakond

| — | Põlvamaa maakond |
| --- | --- |

—

Põlvamaa maakond

| — | Den del af Suure-Jaani vald, der ligger vest for vej nr. 49 |
| --- | --- |

—

Den del af Suure-Jaani vald, der ligger vest for vej nr. 49

| — | Den del af Viiratsi vald, der ligger vest for den linje, der tegnes af den vestlige del af vej nr. 92, indtil den krydser vej nr. 155, derefter vej nr. 155, indtil den krydser vej nr. 24156, derefter vej nr. 24156, indtil den krydser Verilaske-floden, og derefter Verilaske-floden, indtil den når den sydlige grænse af Viiratsi vald |
| --- | --- |

—

Den del af Viiratsi vald, der ligger vest for den linje, der tegnes af den vestlige del af vej nr. 92, indtil den krydser vej nr. 155, derefter vej nr. 155, indtil den krydser vej nr. 24156, derefter vej nr. 24156, indtil den krydser Verilaske-floden, og derefter Verilaske-floden, indtil den når den sydlige grænse af Viiratsi vald

| — | Kõpu vald |
| --- | --- |

—

Kõpu vald

| — | Pärsti vald |
| --- | --- |

—

Pärsti vald

| — | Halliste vald |
| --- | --- |

—

Halliste vald

| — | Abja vald |
| --- | --- |

—

Abja vald

| — | Karksi vald |
| --- | --- |

—

Karksi vald

| — | Häädemeeste vald |
| --- | --- |

—

Häädemeeste vald

| — | Haanja vald |
| --- | --- |

—

Haanja vald

| — | Käru vald |
| --- | --- |

—

Käru vald

| — | Lasva vald |
| --- | --- |

—

Lasva vald

| — | Meremäe vald |
| --- | --- |

—

Meremäe vald

| — | Misso vald |
| --- | --- |

—

Misso vald

| — | Rakke vald |
| --- | --- |

—

Rakke vald

| — | Saarde vald |
| --- | --- |

—

Saarde vald

| — | Tamsalu vald |
| --- | --- |

—

Tamsalu vald

| — | Väike-Maarja vald |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald

| — | Vändra vald |
| --- | --- |

—

Vändra vald

| — | Vastseliina vald |
| --- | --- |

—

Vastseliina vald

| — | Võru vald. |
| --- | --- |

—

Võru vald.

2.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | i Alūksnes novads: Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes og Pededzes pagasti |
| --- | --- |

—

i Alūksnes novads: Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes og Pededzes pagasti

| — | i Apes novads: Gaujienas, Trapenes og Apes pagasti |
| --- | --- |

—

i Apes novads: Gaujienas, Trapenes og Apes pagasti

| — | i Krimuldas novads: Lēdurgas pagasts |
| --- | --- |

—

i Krimuldas novads: Lēdurgas pagasts

| — | i Priekuļu novads: Liepas og Mārsnēnu pagasti |
| --- | --- |

—

i Priekuļu novads: Liepas og Mārsnēnu pagasti

| — | i Smiltenes novads: Blomes, Smiltenes, Bilskas og Grundzāles pagasti samt Smiltenes pilsēta |
| --- | --- |

—

i Smiltenes novads: Blomes, Smiltenes, Bilskas og Grundzāles pagasti samt Smiltenes pilsēta

| — | i Vecpiebalgas novads: Kaives, Inešu, Vecpiebalgas og Taurenes pagasti |
| --- | --- |

—

i Vecpiebalgas novads: Kaives, Inešu, Vecpiebalgas og Taurenes pagasti

| — | Aknīstes novads |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads

| — | Alojas novads |
| --- | --- |

—

Alojas novads

| — | Cesvaines novads |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads

| — | Ērgļu novads |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads

| — | Ilūkstes novads |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads

| — | Jaunpiebalgas novads |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads

| — | Jēkabpils novads |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads

| — | Kocēnu novads |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads

| — | Kokneses novads |
| --- | --- |

—

Kokneses novads

| — | Krustpils novads |
| --- | --- |

—

Krustpils novads

| — | Limbažu novads |
| --- | --- |

—

Limbažu novads

| — | Līvānu novads |
| --- | --- |

—

Līvānu novads

| — | Lubānas novads |
| --- | --- |

—

Lubānas novads

| — | Madonas novads |
| --- | --- |

—

Madonas novads

| — | Mazsalacas novads |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads

| — | Pārgaujas novads |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads

| — | Pļaviņu novads |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads

| — | Salacgrīvas novads |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads

| — | Varakļānu novads |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads

| — | Jēkabpils republikas pilsēta |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta

| — | Valmiera republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta.

3.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | i Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai og Viešintos seniūnija og den del af Svėdasai, som ligger syd for vej nr. 118 |
| --- | --- |

—

i Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai og Viešintos seniūnija og den del af Svėdasai, som ligger syd for vej nr. 118

| — | i Kupiškis rajono savivaldybė: Alizava, Kupiškis, Noriūnai og Subačius seniūnija |
| --- | --- |

—

i Kupiškis rajono savivaldybė: Alizava, Kupiškis, Noriūnai og Subačius seniūnija

| — | i Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Vadoklių og Velžio seniūnija |
| --- | --- |

—

i Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Vadoklių og Velžio seniūnija

| — | Alytus apskritis |
| --- | --- |

—

Alytus apskritis

| — | Kaunas miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė

| — | Panevėžys miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Panevėžys miesto savivaldybė

| — | Vilnius miesto savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė

| — | Biržai rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė

| — | Jonava rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė

| — | Kaunas rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė

| — | Prienai rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė

| — | Širvintos rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė

| — | Trakai rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė

| — | Ukmergė rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ukmergė rajono savivaldybė

| — | Vilnius rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė

| — | Birštonas savivaldybė |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė

| — | Elektrėnai savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Elektrėnai savivaldybė.

4.   Polen

Følgende områder i Polen:

i województwo podlaskie:

| — | kommunerne Czarna Białostocka, Supraśl, Wasilków og en del af Zabłudów (den nordøstlige del af kommunen, som er afgrænset af den linje, der udgøres af vej nr. 19 og forlænges af vej nr. 685) i powiat białostocki |
| --- | --- |

—

kommunerne Czarna Białostocka, Supraśl, Wasilków og en del af Zabłudów (den nordøstlige del af kommunen, som er afgrænset af den linje, der udgøres af vej nr. 19 og forlænges af vej nr. 685) i powiat białostocki

| — | kommunerne Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór og Sidra i powiat sokólski |
| --- | --- |

—

kommunerne Dąbrowa Białostocka, Janów, Nowy Dwór og Sidra i powiat sokólski

| — | kommunerne Giby og Sejny med byen Sejny i powiat sejneński |
| --- | --- |

—

kommunerne Giby og Sejny med byen Sejny i powiat sejneński

| — | kommunerne Lipsk og Płaska i powiat augustowski |
| --- | --- |

—

kommunerne Lipsk og Płaska i powiat augustowski

| — | kommunerne Narew, Narewka og Białowieża i powiat hajnowski. |
| --- | --- |

—

kommunerne Narew, Narewka og Białowieża i powiat hajnowski.

DEL III

1.   Estland

Følgende områder i Estland:

| — | Põltsamaa linn |
| --- | --- |

—

Põltsamaa linn

| — | Võhma linn |
| --- | --- |

—

Võhma linn

| — | Valgamaa maakond |
| --- | --- |

—

Valgamaa maakond

| — | Den del af Suure-Jaani vald, der ligger øst for vej nr. 49 |
| --- | --- |

—

Den del af Suure-Jaani vald, der ligger øst for vej nr. 49

| — | Den del af Viiratsi vald, der ligger øst for den linje, der tegnes af den vestlige del af vej nr. 92, indtil den krydser vej nr. 155, derefter vej nr. 155, indtil den krydser vej nr. 24156, derefter vej nr. 24156, indtil den krydser Verilaske-floden, og derefter Verilaske-floden, indtil den når den sydlige grænse af Viiratsi vald |
| --- | --- |

—

Den del af Viiratsi vald, der ligger øst for den linje, der tegnes af den vestlige del af vej nr. 92, indtil den krydser vej nr. 155, derefter vej nr. 155, indtil den krydser vej nr. 24156, derefter vej nr. 24156, indtil den krydser Verilaske-floden, og derefter Verilaske-floden, indtil den når den sydlige grænse af Viiratsi vald

| — | Kolga-Jaani vald |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald

| — | Kõo vald |
| --- | --- |

—

Kõo vald

| — | Saarepeedi vald |
| --- | --- |

—

Saarepeedi vald

| — | Paistu vald |
| --- | --- |

—

Paistu vald

| — | Tarvastu vald |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald

| — | Antsla vald |
| --- | --- |

—

Antsla vald

| — | Konguta vald |
| --- | --- |

—

Konguta vald

| — | Laeva vald |
| --- | --- |

—

Laeva vald

| — | Mõniste vald |
| --- | --- |

—

Mõniste vald

| — | Põltsamaa vald |
| --- | --- |

—

Põltsamaa vald

| — | Puhja vald |
| --- | --- |

—

Puhja vald

| — | Puurmani vald |
| --- | --- |

—

Puurmani vald

| — | Rannu vald |
| --- | --- |

—

Rannu vald

| — | Rõngu vald |
| --- | --- |

—

Rõngu vald

| — | Rõuge vald |
| --- | --- |

—

Rõuge vald

| — | Sõmerpalu vald |
| --- | --- |

—

Sõmerpalu vald

| — | Tähtvere vald |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald

| — | Urvaste vald |
| --- | --- |

—

Urvaste vald

| — | Varstu vald. |
| --- | --- |

—

Varstu vald.

2.   Letland

Følgende områder i Letland:

| — | Aglonas novads |
| --- | --- |

—

Aglonas novads

| — | Beverīinas novads |
| --- | --- |

—

Beverīinas novads

| — | Burtnieku novads |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads

| — | Ciblas novads |
| --- | --- |

—

Ciblas novads

| — | Dagdas novads |
| --- | --- |

—

Dagdas novads

| — | Daugavpils novads |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads

| — | Kārsavas novads |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads

| — | Krāslavas novads |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads

| — | Ludzas novads |
| --- | --- |

—

Ludzas novads

| — | Naukšēnu novads |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads

| — | Preiļu novads |
| --- | --- |

—

Preiļu novads

| — | Rēzeknes novads |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads

| — | Riebiņu novads |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads

| — | Rūjienas novads |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads

| — | Strenču novads |
| --- | --- |

—

Strenču novads

| — | Valkas novads |
| --- | --- |

—

Valkas novads

| — | Vārkavas novads |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads

| — | Viļānu novads |
| --- | --- |

—

Viļānu novads

| — | Zilupes novads |
| --- | --- |

—

Zilupes novads

| — | Daugavpils republikas pilsēta |
| --- | --- |

—

Daugavpils republikas pilsēta

| — | Rēzekne republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Rēzekne republikas pilsēta.

3.   Litauen

Følgende områder i Litauen:

| — | i Anykščiai rajono savivaldybė: den del af Svėdasai seniūnija, som ligger nord for vej nr. 118 |
| --- | --- |

—

i Anykščiai rajono savivaldybė: den del af Svėdasai seniūnija, som ligger nord for vej nr. 118

| — | i Kupiškis rajono savivaldybė: Šimonys og Skapiškis seniūnija |
| --- | --- |

—

i Kupiškis rajono savivaldybė: Šimonys og Skapiškis seniūnija

| — | Ignalina rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Ignalina rajono savivaldybė

| — | Moletai rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Moletai rajono savivaldybė

| — | Rokiškis rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Rokiškis rajono savivaldybė

| — | Švencionys rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Švencionys rajono savivaldybė

| — | Utena rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Utena rajono savivaldybė

| — | Zarasai rajono savivaldybė |
| --- | --- |

—

Zarasai rajono savivaldybė

| — | Visaginas savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Visaginas savivaldybė.

4.   Polen

Følgende områder i Polen:

i województwo podlaskie:

| — | kommunerne Gródek og Michałowo i powiat białostocki |
| --- | --- |

—

kommunerne Gródek og Michałowo i powiat białostocki

| — | kommunerne Krynki, Kuźnica, Sokółka og Szudziałowo i powiat sokólski. |
| --- | --- |

—

kommunerne Krynki, Kuźnica, Sokółka og Szudziałowo i powiat sokólski.

DEL IV

Italien

Følgende områder i Italien:

alle områder på Sardinien.«

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/1319

af 29. juli 2015

om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 i Tyskland

(meddelt under nummer C(2015) 5501)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fugle, herunder fjerkræ. Infektioner med aviær influenza-vira hos tamfjerkræ forårsager to hovedformer af sygdommen, som har forskellig virulens. Den lavpatogene form giver generelt kun milde symptomer, mens den højpatogene form forårsager meget stor dødelighed hos de fleste fjerkræarter. Sygdommen kan have alvorlige konsekvenser for fjerkræopdrættets rentabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fugle, herunder fjerkræ. Infektioner med aviær influenza-vira hos tamfjerkræ forårsager to hovedformer af sygdommen, som har forskellig virulens. Den lavpatogene form giver generelt kun milde symptomer, mens den højpatogene form forårsager meget stor dødelighed hos de fleste fjerkræarter. Sygdommen kan have alvorlige konsekvenser for fjerkræopdrættets rentabilitet.

| (2) | Man finder hovedsagelig aviær influenza hos fugle, men infektionen kan under visse omstændigheder også forekomme hos mennesker, skønt der generelt er tale om en meget lille risiko. |
| --- | --- |

(2)

Man finder hovedsagelig aviær influenza hos fugle, men infektionen kan under visse omstændigheder også forekomme hos mennesker, skønt der generelt er tale om en meget lille risiko.

| (3) | Ved udbrud af aviær influenza er der risiko for, at sygdomsagensen spreder sig til andre bedrifter, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. Sygdomsagensen kan således sprede sig fra en medlemsstat til andre medlemsstater eller til tredjelande via handel med levende fugle eller produkter fremstillet heraf. |
| --- | --- |

(3)

Ved udbrud af aviær influenza er der risiko for, at sygdomsagensen spreder sig til andre bedrifter, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. Sygdomsagensen kan således sprede sig fra en medlemsstat til andre medlemsstater eller til tredjelande via handel med levende fugle eller produkter fremstillet heraf.

| (4) | Rådets direktiv 2005/94/EF (3) indeholder bestemmelser om visse forebyggende foranstaltninger vedrørende overvågning og tidlig påvisning af aviær influenza samt minimumsbekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af et udbrud af aviær influenza hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. I henhold til direktivet skal der oprettes beskyttelses- og overvågningszoner i tilfælde af et udbrud af højpatogen aviær influenza. |
| --- | --- |

(4)

Rådets direktiv 2005/94/EF (3) indeholder bestemmelser om visse forebyggende foranstaltninger vedrørende overvågning og tidlig påvisning af aviær influenza samt minimumsbekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af et udbrud af aviær influenza hos fjerkræ eller andre fugle i fangenskab. I henhold til direktivet skal der oprettes beskyttelses- og overvågningszoner i tilfælde af et udbrud af højpatogen aviær influenza.

| (5) | Tyskland har underrettet Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 på en bedrift i landet, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, og straks truffet de foranstaltninger, der er påkrævet i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner. |
| --- | --- |

(5)

Tyskland har underrettet Kommissionen om et udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 på en bedrift i landet, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, og straks truffet de foranstaltninger, der er påkrævet i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner.

| (6) | Kommissionen har gennemgået de pågældende foranstaltninger sammen med Tyskland og finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, landets kompetente myndighed har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra den bedrift, hvor det bekræftede udbrud er konstateret. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har gennemgået de pågældende foranstaltninger sammen med Tyskland og finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, landets kompetente myndighed har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra den bedrift, hvor det bekræftede udbrud er konstateret.

| (7) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen inden for EU og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt hurtigt at afgrænse de oprettede beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland på EU-plan i samarbejde med denne medlemsstat. |
| --- | --- |

(7)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen inden for EU og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt hurtigt at afgrænse de oprettede beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland på EU-plan i samarbejde med denne medlemsstat.

| (8) | De beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland, hvor de i direktiv 2005/94/EF fastsatte dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger anvendes, bør derfor afgrænses i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes. |
| --- | --- |

(8)

De beskyttelses- og overvågningszoner i Tyskland, hvor de i direktiv 2005/94/EF fastsatte dyresundhedsmæssige bekæmpelsesforanstaltninger anvendes, bør derfor afgrænses i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Tyskland påser, at de beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF, som minimum omfatter de områder, der er angivet som beskyttelses- og overvågningszoner i del A og del B i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2015.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2015.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16).

3

---

BILAG

Del A

Beskyttelseszone, jf. artikel 1:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Kode
  (hvis denne foreligger) | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Tyskland | Postnummer/ ADNS-kode | Område | |
| | | EMSLAND 03454 | I Niedersachsen i Landkreis Emsland følgende dele:
  Herzlake; begyndende ved Wettruper Damm, Birkenweg, Pappelweg, Moorstraße, Am Esch, K 241, Hauptstraße, L 55, Schullenpool, Burgstraße, K 208, Unterm Bookhof, Kampweg, Andruper Weg, An der Drake, Beel, Südradde (Hase) indtil på højde med Essenbeel, derefter i en L-formet linje til B213-vejen, Zum Klingenberg, K 256, Alter Kirchweg, Im Dorfe (K 256), Oling op til floden Große Hase, landkreis-grænse langs Große Hase indtil Hahnenmoorkanal, Hahenmoorkanal indtil L 128, Siedlerstraße, Friesenstraße indtil landkreis-grænse, landkreis-grænse indtil Wettruper Damm. | 19.8.2015 |

ISO-landekode

Medlemsstat

Kode

(hvis denne foreligger)

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF)

DE

Tyskland

Postnummer/ ADNS-kode

Område

EMSLAND 03454

I Niedersachsen i Landkreis Emsland følgende dele:

Herzlake; begyndende ved Wettruper Damm, Birkenweg, Pappelweg, Moorstraße, Am Esch, K 241, Hauptstraße, L 55, Schullenpool, Burgstraße, K 208, Unterm Bookhof, Kampweg, Andruper Weg, An der Drake, Beel, Südradde (Hase) indtil på højde med Essenbeel, derefter i en L-formet linje til B213-vejen, Zum Klingenberg, K 256, Alter Kirchweg, Im Dorfe (K 256), Oling op til floden Große Hase, landkreis-grænse langs Große Hase indtil Hahnenmoorkanal, Hahenmoorkanal indtil L 128, Siedlerstraße, Friesenstraße indtil landkreis-grænse, landkreis-grænse indtil Wettruper Damm.

19.8.2015

Del B

Overvågningszone, jf. artikel 1:

| ISO-landekode | Medlemsstat | Kode
  (hvis denne foreligger) | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Tyskland | Postnummer/ ADNS-kode | Område | |
| | | EMSLAND 03454 | I Niedersachsen: | Landkreis Cloppenburg:
  På den nordlige side af landkreis-grænsen langs Vinner Weg og Birkenweg til Löningen, derefter videre langs Dr. Lübbers-Weg, Langenstraße, Hasestraße, Röpker Weg, Röpker Straße og Zur Moorburg indtil landkreis-grænsen, derfra langs denne grænse til udgangspunktet ved Vinner Weg. |

ISO-landekode

Medlemsstat

Kode

(hvis denne foreligger)

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF)

DE

Tyskland

Postnummer/ ADNS-kode

Område

EMSLAND 03454

I Niedersachsen:

Landkreis Cloppenburg:

På den nordlige side af landkreis-grænsen langs Vinner Weg og Birkenweg til Löningen, derefter videre langs Dr. Lübbers-Weg, Langenstraße, Hasestraße, Röpker Weg, Röpker Straße og Zur Moorburg indtil landkreis-grænsen, derfra langs denne grænse til udgangspunktet ved Vinner Weg.

| | Landkreis Emsland:
  Wettrup, begyndende ved Bahnhofstraße (imod sydøst), Im Felde, Bergerstraße, Haselünner Straße, K 317, Alte Haselünner Straße, Moorhook, Steppenberger Straße, Penninghuser Straße, Walldamm, K 233, Hestruper Mühlenbach, Lotter Beeke, »Feldweg« indtil Droper Straße, Lotter Beeke indtil floden Hase river, Hammer-Tannen-Straße, Industriestraße, Hammerstraße, Schwarzenbergweg, Meppener Straße, Im Fehn, Diekstraße, Sandstraße, Am Schullenriedengraben, Meppener Straße, B 402, Stadtmark, K 207, Am Sportplatz, Alter Kirchweg, K 207, Alte Schulstraße, Am Jugendheim, Zum Herthum, »Feldweg« til Middelradde, »Feldweg« til Buchenweg, Buchenweg, Berßener Straße, Mittelradde, Hüvener Straße, »Feldweg« til Oststraße, Oststraße, Ahmsener Straße, Lahner Straße, Alte Dorfstraße, Am Neuland, Zur Waldbühne, »Feldweg« til Vinner Straße, Vinner Straße, Up'n Sande, Riehen, Im Dorf, Am Sportplatz, Im England, Löninger Straße, landkreis-grænsen indtil Bahnhofstraße. |
| --- | --- |

Landkreis Emsland:

Wettrup, begyndende ved Bahnhofstraße (imod sydøst), Im Felde, Bergerstraße, Haselünner Straße, K 317, Alte Haselünner Straße, Moorhook, Steppenberger Straße, Penninghuser Straße, Walldamm, K 233, Hestruper Mühlenbach, Lotter Beeke, »Feldweg« indtil Droper Straße, Lotter Beeke indtil floden Hase river, Hammer-Tannen-Straße, Industriestraße, Hammerstraße, Schwarzenbergweg, Meppener Straße, Im Fehn, Diekstraße, Sandstraße, Am Schullenriedengraben, Meppener Straße, B 402, Stadtmark, K 207, Am Sportplatz, Alter Kirchweg, K 207, Alte Schulstraße, Am Jugendheim, Zum Herthum, »Feldweg« til Middelradde, »Feldweg« til Buchenweg, Buchenweg, Berßener Straße, Mittelradde, Hüvener Straße, »Feldweg« til Oststraße, Oststraße, Ahmsener Straße, Lahner Straße, Alte Dorfstraße, Am Neuland, Zur Waldbühne, »Feldweg« til Vinner Straße, Vinner Straße, Up'n Sande, Riehen, Im Dorf, Am Sportplatz, Im England, Löninger Straße, landkreis-grænsen indtil Bahnhofstraße.

| | Landkreis Osnabrück: | I kommunen Bippen:
  Fra den sydvestlige landkreis-grænse langs L 60 Lingener Straße i retning mod Ohrtermersch, til højre ad Zum Scherpenberg, til venstre ad Alte Schulstraße, til venste ad Fangstraße, til venstre ad Bramhof, over Bippener Straße L 73, Bergstraße, til højre ad Kreuzweg, til venstre ad Lindlage, tværs over til kommunen Berge. |
| --- | --- | --- |

Landkreis Osnabrück:

I kommunen Bippen:

Fra den sydvestlige landkreis-grænse langs L 60 Lingener Straße i retning mod Ohrtermersch, til højre ad Zum Scherpenberg, til venstre ad Alte Schulstraße, til venste ad Fangstraße, til venstre ad Bramhof, over Bippener Straße L 73, Bergstraße, til højre ad Kreuzweg, til venstre ad Lindlage, tværs over til kommunen Berge.

| | I kommunen Berge:
  Fra Lindlage til Upberg, Tiefer Weg, Rübbelhauk, til højre ad Kampstraße, til venstre ad Kirchweg, til højre ad Asterfeldstraße, til venstre ad Am Eiskenberg, til højre ad Fienenmoorweg, Zum weißen Pfahl, Antener Straße, tværs over til kommunen Menslage. |
| --- | --- |

I kommunen Berge:

Fra Lindlage til Upberg, Tiefer Weg, Rübbelhauk, til højre ad Kampstraße, til venstre ad Kirchweg, til højre ad Asterfeldstraße, til venstre ad Am Eiskenberg, til højre ad Fienenmoorweg, Zum weißen Pfahl, Antener Straße, tværs over til kommunen Menslage.

| | I kommunen Menslage:
  Fra Antener Straße, til venstre ad Reuterweg, Hahler Beeke, mod strømmen langs Kleine Hase, til venstre ad Thündamm indtil landkreis-grænsen, derfra langs denne grænse til udgangspunktet. |
| --- | --- |

I kommunen Menslage:

Fra Antener Straße, til venstre ad Reuterweg, Hahler Beeke, mod strømmen langs Kleine Hase, til venstre ad Thündamm indtil landkreis-grænsen, derfra langs denne grænse til udgangspunktet.

28.8.2015

EMSLAND 03454

I Niedersachsen i Landkreis Emsland følgende dele:

Herzlake; begyndende ved Wettruper Damm, Birkenweg, Pappelweg, Moorstraße, Am Esch, K 241, Hauptstraße, L 55, Schullenpool, Burgstraße, K 208, Unterm Bookhof, Kampweg, Andruper Weg, An der Drake, Beel, Südradde (Hase) indtil på højde med Essenbeel, derefter i en L-formet linje til B213-vejen, Zum Klingenberg, K 256, Alter Kirchweg, Im Dorfe (K 256), Oling op til floden Große Hase, landkreis-grænse langs Große Hase indtil Hahnenmoorkanal, Hahenmoorkanal indtil L 128, Siedlerstraße, Friesenstraße indtil landkreis-grænse, landkreis-grænse indtil Wettruper Damm.

20.8-28.8.2015

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/1320

af 30. juli 2015

om tilbagetrækning af referencerne for standarderne for suttekæder, sutter, for flydemidler til svømmeundervisning og for havegriller fra Den Europæiske Unions Tidende i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1), særlig artikel 4, stk. 2, tredje og fjerde afsnit,

efter høring af det udvalg, der nedsattes ved artikel 22 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/95/EF fastsættes det, at producenter kun må markedsføre sikre produkter. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3, stk. 1, i direktiv 2001/95/EF fastsættes det, at producenter kun må markedsføre sikre produkter.

| (2) | I henhold til artikel 3, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 2001/95/EF formodes et produkt at være sikkert for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af de pågældende nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikke-bindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder, for hvilke Kommissionen i overensstemmelse med direktivets artikel 4 har offentliggjort referencer i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 3, stk. 2, andet afsnit, i direktiv 2001/95/EF formodes et produkt at være sikkert for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af de pågældende nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikke-bindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder, for hvilke Kommissionen i overensstemmelse med direktivets artikel 4 har offentliggjort referencer i Den Europæiske Unions Tidende.

| (3) | I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse K(2004) 1493 (3) har Kommissionen i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende offentliggjort referencerne for standarderne EN 12586:1999 og EN 12586:1999/AC:2002 om suttekæder og EN 1400:2002 (del 1, 2 og 3) om sutter. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse K(2004) 1493 (3) har Kommissionen i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende offentliggjort referencerne for standarderne EN 12586:1999 og EN 12586:1999/AC:2002 om suttekæder og EN 1400:2002 (del 1, 2 og 3) om sutter.

| (4) | I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2005/718/EF (4) offentliggjorde Kommissionen i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende referencerne for standarderne EN 13138-2:2002 vedrørende flydeudstyr til svømmeundervisning og EN 1860-1:2003 vedrørende havegriller. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2005/718/EF (4) offentliggjorde Kommissionen i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende referencerne for standarderne EN 13138-2:2002 vedrørende flydeudstyr til svømmeundervisning og EN 1860-1:2003 vedrørende havegriller.

| (5) | Den Europæiske Standardiseringsorganisation har trukket standard EN 12586:1999, EN 12586:1999/AC:2002, EN 1400:2002 (del 1, 2 og 3), EN 13138-2:2002 og EN 1860-1:2003 tilbage. Disse standarder, der ikke længere eksisterer, sikrer ikke overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

(5)

Den Europæiske Standardiseringsorganisation har trukket standard EN 12586:1999, EN 12586:1999/AC:2002, EN 1400:2002 (del 1, 2 og 3), EN 13138-2:2002 og EN 1860-1:2003 tilbage. Disse standarder, der ikke længere eksisterer, sikrer ikke overensstemmelse med det almindelige sikkerhedskrav.

| (6) | Henvisninger til disse standarder bør derfor trækkes tilbage fra Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(6)

Henvisninger til disse standarder bør derfor trækkes tilbage fra Den Europæiske Unions Tidende.

| (7) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved direktiv 2001/95/EF — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved direktiv 2001/95/EF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Referencerne for følgende standarder trækkes tilbage fra Den Europæiske Unions Tidende:

| a) | EN 12586:1999 og EN 12586:1999/AC:2002 »Børneomsorgsprodukter — Suttekæder — Sikkerhedskrav og metoder« |
| --- | --- |

a)

EN 12586:1999 og EN 12586:1999/AC:2002 »Børneomsorgsprodukter — Suttekæder — Sikkerhedskrav og metoder«

| b) | EN 1400-1:2002 »Børneomsorgsprodukter — Narresutter — Del 1: Generelle sikkerhedskrav og produktinformation« |
| --- | --- |

b)

EN 1400-1:2002 »Børneomsorgsprodukter — Narresutter — Del 1: Generelle sikkerhedskrav og produktinformation«

| c) | EN 1400-2:2002 »Børneomsorgsprodukter — Narresutter — Del 2: Mekaniske krav og prøvning« |
| --- | --- |

c)

EN 1400-2:2002 »Børneomsorgsprodukter — Narresutter — Del 2: Mekaniske krav og prøvning«

| d) | EN 1400-3:2002 »Børneomsorgsprodukter — Narresutter — Del 3: Kemiske krav og prøvning« |
| --- | --- |

d)

EN 1400-3:2002 »Børneomsorgsprodukter — Narresutter — Del 3: Kemiske krav og prøvning«

| e) | EN 13138-2:2002 »Flydemidler til svømmeundervisning — Del 2: Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til flydemidler til at holde« |
| --- | --- |

e)

EN 13138-2:2002 »Flydemidler til svømmeundervisning — Del 2: Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder til flydemidler til at holde«

| f) | EN 1860-1:2003 »Udstyr, brændsel og ildtændere til havegriller — Del 1: Havegriller til fast brændsel — Krav og prøvningsmetoder«. |
| --- | --- |

f)

EN 1860-1:2003 »Udstyr, brændsel og ildtændere til havegriller — Del 1: Havegriller til fast brændsel — Krav og prøvningsmetoder«.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

2

(3)  Kommissionens beslutning C(2004) 1493 af 23. april 2004 om overensstemmelse mellem visse standarder og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og offentliggørelsen af referencerne for de pågældende standarder i Den Europæiske Unions Tidende.

3

Den Europæiske Unions Tidende

(4)  Kommissionens beslutning 2005/718/EF af 13. oktober 2005 om overensstemmelse mellem visse standarder og det almindelige sikkerhedskrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF og offentliggørelsen af referencerne for de pågældende standarder i Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 271 af 15.10.2005, s. 51).

4

Den Europæiske Unions Tidende

---

| 31.7.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 203/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 203/31

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/1321

af 23. juni 2010

om statsstøtte C 38/07 (ex NN 45/07) iværksat af Frankrig til fordel for Arbel Fauvet Rail SA

(meddelt under nummer C(2010) 4112)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.1.   Kommissionens sagsbehandling

| (1) | Kommissionen blev ved en klage underrettet om visse støtteforanstaltninger iværksat af Frankrig til fordel for virksomheden Arbel Fauvet Rail SA (i det følgende benævnt »AFR«). Den 28. januar 2006, den 25. oktober 2006, den 30. januar 2007 og den 6. juni 2007 fremsendte Frankrig yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen blev ved en klage underrettet om visse støtteforanstaltninger iværksat af Frankrig til fordel for virksomheden Arbel Fauvet Rail SA (i det følgende benævnt »AFR«). Den 28. januar 2006, den 25. oktober 2006, den 30. januar 2007 og den 6. juni 2007 fremsendte Frankrig yderligere oplysninger.

| (2) | Ved brev af 12. september 2007 underrettede Kommissionen Frankrig om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i TEUF vedrørende den pågældende støtte. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 12. september 2007 underrettede Kommissionen Frankrig om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i TEUF vedrørende den pågældende støtte.

| (3) | Frankrig fremsatte kommentarer hertil i breve af henholdsvis 12. oktober 2007 og 18. og 19. december 2007. |
| --- | --- |

(3)

Frankrig fremsatte kommentarer hertil i breve af henholdsvis 12. oktober 2007 og 18. og 19. december 2007.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til støtteforanstaltningen.

| (5) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter.

| (6) | Den 2. april 2008 vedtog Kommissionen en negativ beslutning vedrørende de pågældende støtteforanstaltninger (4) med påbud om tilbagesøgning (i det følgende benævnt »den oprindelige AFR-beslutning«). |
| --- | --- |

(6)

Den 2. april 2008 vedtog Kommissionen en negativ beslutning vedrørende de pågældende støtteforanstaltninger (4) med påbud om tilbagesøgning (i det følgende benævnt »den oprindelige AFR-beslutning«).

| (7) | Den oprindelige AFR-beslutning blev anfægtet af region Nord-Pas-de-Calais (T-267/08) den 9. juli 2008 og af Douai storkommune (T-279/08) den 17. juli 2008. Til støtte for annullationspåstanden fremførte sagsøgerne bl.a., at beregningen af støtteelementet var mangelfuldt begrundet. Sagsøgerne gjorde endvidere gældende, at Kommissionen havde begået et åbenbart fejlskøn, da den betegnede AFR som en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(7)

Den oprindelige AFR-beslutning blev anfægtet af region Nord-Pas-de-Calais (T-267/08) den 9. juli 2008 og af Douai storkommune (T-279/08) den 17. juli 2008. Til støtte for annullationspåstanden fremførte sagsøgerne bl.a., at beregningen af støtteelementet var mangelfuldt begrundet. Sagsøgerne gjorde endvidere gældende, at Kommissionen havde begået et åbenbart fejlskøn, da den betegnede AFR som en kriseramt virksomhed.

1.2.   Biria-dommen

| (8) | Beregningen af støttebeløbet i den oprindelige AFR-beslutning af 2. april 2008 byggede på en metode, som blev opstillet i en tidligere kommissionsbeslutning i sag C-38/2005 »Biria-gruppen« (i det følgende benævnt »Biria-beslutningen«) (5). |
| --- | --- |

(8)

Beregningen af støttebeløbet i den oprindelige AFR-beslutning af 2. april 2008 byggede på en metode, som blev opstillet i en tidligere kommissionsbeslutning i sag C-38/2005 »Biria-gruppen« (i det følgende benævnt »Biria-beslutningen«) (5).

| (9) | Biria-beslutningen blev anfægtet af såvel den støttetildelende myndighed som støttemodtagerens retssuccessor, henholdsvis den 5. april 2007 (T-102/07) og den 16. april 2007 (T-120/07) (6). Den 3. marts 2010 (7) annullerede Førsteinstansretten Kommissionens Biria-beslutning. |
| --- | --- |

(9)

Biria-beslutningen blev anfægtet af såvel den støttetildelende myndighed som støttemodtagerens retssuccessor, henholdsvis den 5. april 2007 (T-102/07) og den 16. april 2007 (T-120/07) (6). Den 3. marts 2010 (7) annullerede Førsteinstansretten Kommissionens Biria-beslutning.

| (10) | Skønt Førsteinstansretten i vid udstrækning fulgte Kommissionens ræsonnement, blev beslutningen annulleret, fordi begrundelsen på et bestemt punkt var mangelfuld. Retten fandt, at Kommissionen ikke kunne nøjes med blot at henvise til Kommissionens meddelelse fra 1997 om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (8) (i det følgende benævnt »meddelelsen fra 1997 om referencesatsen«) i sin begrundelse for beregningen af risikopræmierne, når den fastlægger størrelsen af statsstøtteelementet i et lån til en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(10)

Skønt Førsteinstansretten i vid udstrækning fulgte Kommissionens ræsonnement, blev beslutningen annulleret, fordi begrundelsen på et bestemt punkt var mangelfuld. Retten fandt, at Kommissionen ikke kunne nøjes med blot at henvise til Kommissionens meddelelse fra 1997 om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (8) (i det følgende benævnt »meddelelsen fra 1997 om referencesatsen«) i sin begrundelse for beregningen af risikopræmierne, når den fastlægger størrelsen af statsstøtteelementet i et lån til en kriseramt virksomhed.

1.3.   Tilbagetrækning af beslutningen

| (11) | Den oprindelige AFR-beslutning henviser eksplicit til den betragtning i Biria-beslutningen, som gav anledning til, at Førsteinstansretten annullerede sidstnævnte beslutning. Kommissionens ræsonnement i Biria-beslutningen og i den oprindelige AFR-beslutning bygger, for så vidt angår beregningen af risikopræmien, på nogenlunde de samme elementer. |
| --- | --- |

(11)

Den oprindelige AFR-beslutning henviser eksplicit til den betragtning i Biria-beslutningen, som gav anledning til, at Førsteinstansretten annullerede sidstnævnte beslutning. Kommissionens ræsonnement i Biria-beslutningen og i den oprindelige AFR-beslutning bygger, for så vidt angår beregningen af risikopræmien, på nogenlunde de samme elementer.

| (12) | Derfor, og i lyset af Biria-dommen, må Kommissionen konkludere, at den oprindelige AFR-beslutning af 2. april 2008 ikke er tilstrækkeligt begrundet, hvad angår fastlæggelsen af risikopræmien. Da beslutningen ikke er blevet endelig, bør den trækkes tilbage og en ny vedtages. |
| --- | --- |

(12)

Derfor, og i lyset af Biria-dommen, må Kommissionen konkludere, at den oprindelige AFR-beslutning af 2. april 2008 ikke er tilstrækkeligt begrundet, hvad angår fastlæggelsen af risikopræmien. Da beslutningen ikke er blevet endelig, bør den trækkes tilbage og en ny vedtages.

2.   BESKRIVELSE AF STØTTEN

2.1.   Støttemodtager

| (13) | AFR fremstiller jernbanemateriel og har specialiseret sig i godsvogne og tankcontainere. Virksomheden er en af de største producenter på det europæiske marked for rullende jernbanemateriel. Den ligger i Douai (departementet Nord) og beskæftigede i 2008 ca. 265 medarbejdere. |
| --- | --- |

(13)

AFR fremstiller jernbanemateriel og har specialiseret sig i godsvogne og tankcontainere. Virksomheden er en af de største producenter på det europæiske marked for rullende jernbanemateriel. Den ligger i Douai (departementet Nord) og beskæftigede i 2008 ca. 265 medarbejdere.

| (14) | I 2005 var AFR 100 % ejet af selskabet Arbel SA (9). På daværende tidspunkt beskæftigede AFR ca. 330 medarbejdere. |
| --- | --- |

(14)

I 2005 var AFR 100 % ejet af selskabet Arbel SA (9). På daværende tidspunkt beskæftigede AFR ca. 330 medarbejdere.

| (15) | Driften af AFR har været tabsgivende i flere år. Virksomhedens økonomiske vanskeligheder forværredes fra og med 2001. Denne tendens blev kun forstærket i tidsrummet 2002 til 2005. Følgende tabel viser en række nøgleindikatorer for AFR's resultater i tidsrummet forud for støttens tildeling. | Pr. 31.12.2004 | Pr. 31.12.2003 | Pr. 31.12.2002 | Pr. 31.12.2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning i EUR | 22 700 000 | 42 700 000 | 42 000 000 | 70 000 000 |
| Nettoresultat i EUR | – 11 589 620 | – 14 270 634 | – 2 083 746 | – 10 500 000 |
| Egenkapital i EUR | – 21 090 000 | – 23 000 000 | – 8 700 000 | – 6 600 000 |

(15)

Driften af AFR har været tabsgivende i flere år. Virksomhedens økonomiske vanskeligheder forværredes fra og med 2001. Denne tendens blev kun forstærket i tidsrummet 2002 til 2005. Følgende tabel viser en række nøgleindikatorer for AFR's resultater i tidsrummet forud for støttens tildeling.

Pr. 31.12.2004

Pr. 31.12.2003

Pr. 31.12.2002

Pr. 31.12.2001

Omsætning i EUR

22 700 000

42 700 000

42 000 000

70 000 000

Nettoresultat i EUR

– 11 589 620

– 14 270 634

– 2 083 746

– 10 500 000

Egenkapital i EUR

– 21 090 000

– 23 000 000

– 8 700 000

– 6 600 000

2.2.   Støtteforanstaltningerne

| (16) | Region Nord-Pas-de-Calais og Douai storkommune ydede den 4. juli 2005 AFR et tilbagebetalingspligtigt lån på hver 1 mio. EUR, dvs. tilsammen 2 mio. EUR. |
| --- | --- |

(16)

Region Nord-Pas-de-Calais og Douai storkommune ydede den 4. juli 2005 AFR et tilbagebetalingspligtigt lån på hver 1 mio. EUR, dvs. tilsammen 2 mio. EUR.

| (17) | Ifølge oplysningerne fra de franske myndigheder var lånevilkårene som følger:






  — | Det tilbagebetalingspligtige lån fra regionen blev ydet til en årlig rente på 4,08 % på lånetidspunktet på betingelse af, at den finansieringsplan, der var under udarbejdelse for AFR, blev gennemført. Lånet skulle tilbagebetales i halvårlige rater over en periode på tre år fra den 1. januar 2006. |
| --- | --- | --- |

(17)

Ifølge oplysningerne fra de franske myndigheder var lånevilkårene som følger:

—

Det tilbagebetalingspligtige lån fra regionen blev ydet til en årlig rente på 4,08 % på lånetidspunktet på betingelse af, at den finansieringsplan, der var under udarbejdelse for AFR, blev gennemført. Lånet skulle tilbagebetales i halvårlige rater over en periode på tre år fra den 1. januar 2006.

| — | Lånet fra Douai storkommune blev ydet til en årlig rente på 4,08 % (svarende til Fællesskabets referencesats på tidspunktet for tildelingen) på betingelse af, at regionen ydede et tilbagebetalingspligtigt lån på samme vilkår, og at der blev fremlagt dokumentation for en uigenkaldelig fusion mellem AFR og Lormafer, et andet selskab kontrolleret af Arbel SA. Dette lån skulle også tilbagebetales i halvårlige rater over en periode på tre år fra den 1. januar 2006. |
| --- | --- |

—

Lånet fra Douai storkommune blev ydet til en årlig rente på 4,08 % (svarende til Fællesskabets referencesats på tidspunktet for tildelingen) på betingelse af, at regionen ydede et tilbagebetalingspligtigt lån på samme vilkår, og at der blev fremlagt dokumentation for en uigenkaldelig fusion mellem AFR og Lormafer, et andet selskab kontrolleret af Arbel SA. Dette lån skulle også tilbagebetales i halvårlige rater over en periode på tre år fra den 1. januar 2006.

3.   BAGGRUND FOR INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (18) | Kommissionen vurderede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at de tilbagebetalingspligtige lån udgjorde statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen fremhævede især, at ovennævnte lån gav AFR en fordel, idet virksomheden i betragtning af sine økonomiske forhold ikke ville have kunnet opnå finansiering på lige så gunstige vilkår på finansmarkedet. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen vurderede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at de tilbagebetalingspligtige lån udgjorde statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen fremhævede især, at ovennævnte lån gav AFR en fordel, idet virksomheden i betragtning af sine økonomiske forhold ikke ville have kunnet opnå finansiering på lige så gunstige vilkår på finansmarkedet.

| (19) | Kommissionen vurderede ligeledes, at AFR var en kriseramt virksomhed som defineret i »rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder« (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«) (10) og at foreneligheden af den statsstøtte, som virksomheden havde modtaget, derfor skulle vurderes på grundlag af disse rammebestemmelser. Efter Kommissionens mening var der tvivl om støttens forenelighed med det indre marked i forhold til rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen vurderede ligeledes, at AFR var en kriseramt virksomhed som defineret i »rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder« (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«) (10) og at foreneligheden af den statsstøtte, som virksomheden havde modtaget, derfor skulle vurderes på grundlag af disse rammebestemmelser. Efter Kommissionens mening var der tvivl om støttens forenelighed med det indre marked i forhold til rammebestemmelserne.

4.   FRANKRIGS BEMÆRKNINGER

| (20) | De franske myndigheder gjorde gældende, at selv om AFR gennemgik en vanskelig fase på det tidspunkt, hvor de tilbagebetalingspligtige lån blev tildelt og udbetalt (dvs. juli og andet halvår af 2005), havde virksomheden dog hele tiden bevaret kundernes og bankforbindelsernes tillid. |
| --- | --- |

(20)

De franske myndigheder gjorde gældende, at selv om AFR gennemgik en vanskelig fase på det tidspunkt, hvor de tilbagebetalingspligtige lån blev tildelt og udbetalt (dvs. juli og andet halvår af 2005), havde virksomheden dog hele tiden bevaret kundernes og bankforbindelsernes tillid.

| (21) | Til støtte for dette argument fremhævede de franske myndigheder følgende elementer, som skulle ses som udtryk for kundernes og bankforbindelsernes tillid til AFR:






  — | Banken [...] (11) bevilgede en forhøjelse på 2 mio. EUR af AFR's kassekredit (med sikkerhedsstillelse fra [...]). |
| --- | --- | --- |

(21)

Til støtte for dette argument fremhævede de franske myndigheder følgende elementer, som skulle ses som udtryk for kundernes og bankforbindelsernes tillid til AFR:

—

Banken [...] (11) bevilgede en forhøjelse på 2 mio. EUR af AFR's kassekredit (med sikkerhedsstillelse fra [...]).

| — | AFR modtog 7 mio. EUR i forskud fra kunder (med sikkerhedsstillelse fra [...]), hvortil kommer 4 mio. EUR i nye forskud i januar 2006. |
| --- | --- |

—

AFR modtog 7 mio. EUR i forskud fra kunder (med sikkerhedsstillelse fra [...]), hvortil kommer 4 mio. EUR i nye forskud i januar 2006.

| — | Virksomheden havde på samme tidspunkt »leverandørkautioner« på 4 mio. EUR hos [...]. |
| --- | --- |

—

Virksomheden havde på samme tidspunkt »leverandørkautioner« på 4 mio. EUR hos [...].

| (22) | De franske myndigheder underbyggede deres bemærkninger med dokumentation, hvoraf især fremgik følgende:






  — | Renten for overtrækket var på 4,4199 % pr. 1. juli 2005. |
| --- | --- | --- |

(22)

De franske myndigheder underbyggede deres bemærkninger med dokumentation, hvoraf især fremgik følgende:

—

Renten for overtrækket var på 4,4199 % pr. 1. juli 2005.

| — | De forskellige sikkerhedsstillelser (fra leverandører, kunder og pengeinstitutter) formidlet gennem [...] til fordel for AFR beløb sig til 29 mio. EUR pr. 6. maj 2005. |
| --- | --- |

—

De forskellige sikkerhedsstillelser (fra leverandører, kunder og pengeinstitutter) formidlet gennem [...] til fordel for AFR beløb sig til 29 mio. EUR pr. 6. maj 2005.

| (23) | De franske myndigheder gjorde ligeledes gældende, at AFR angiveligt planlagde at tage skridt til »at rette situationen op med hensyn til AFR's ordrebeholdning, aktiviteter, drift og regnskaber«. Disse skridt, som de franske myndigheder omtalte som »omstruktureringsplan«, omfattede tre hovedområder: a) en ny forretningsstrategi (med henblik på at positionere AFR's produkter bedre), b) en nedskæring af medarbejderstaben og c) en finansierings- og rekapitaliseringsplan. Iværksættelsen af disse tiltag fra og med 2004 hævdes at have givet positive resultater, og især er omsætningen steget (fra 22,6 mio. EUR i 2004 til 45 mio. EUR i 2005) og nettoresultatet forbedret (fra – 11,9 mio. EUR i 2004 til – 8,1 mio. EUR i 2005), skønt det fortsat er negativt. |
| --- | --- |

(23)

De franske myndigheder gjorde ligeledes gældende, at AFR angiveligt planlagde at tage skridt til »at rette situationen op med hensyn til AFR's ordrebeholdning, aktiviteter, drift og regnskaber«. Disse skridt, som de franske myndigheder omtalte som »omstruktureringsplan«, omfattede tre hovedområder: a) en ny forretningsstrategi (med henblik på at positionere AFR's produkter bedre), b) en nedskæring af medarbejderstaben og c) en finansierings- og rekapitaliseringsplan. Iværksættelsen af disse tiltag fra og med 2004 hævdes at have givet positive resultater, og især er omsætningen steget (fra 22,6 mio. EUR i 2004 til 45 mio. EUR i 2005) og nettoresultatet forbedret (fra – 11,9 mio. EUR i 2004 til – 8,1 mio. EUR i 2005), skønt det fortsat er negativt.

| (24) | Det bør også fremhaves, at i forbindelse med annullationssøgsmålet mod den oprindelige AFR-beslutning påstod de i betragtning 7 nævnte sagsøgere, at AFR ikke var en kriseramt virksomhed på tidspunktet for tildelingen af støtten. De gør i den sammenhæng gældende, at Kommissionen begik et åbenbart fejlskøn ved ikke at tage tilstrækkeligt hensyn til »genopretningsforanstaltningerne« for AFR (jf. betragtning 23), hvis positive resultater (især en række leverandørkontrakter indgået af AFR i 2004 og i første halvår af 2005) angiveligt modbeviste de argumenter, hvorpå Kommissionen byggede sin konklusion om AFS som kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(24)

Det bør også fremhaves, at i forbindelse med annullationssøgsmålet mod den oprindelige AFR-beslutning påstod de i betragtning 7 nævnte sagsøgere, at AFR ikke var en kriseramt virksomhed på tidspunktet for tildelingen af støtten. De gør i den sammenhæng gældende, at Kommissionen begik et åbenbart fejlskøn ved ikke at tage tilstrækkeligt hensyn til »genopretningsforanstaltningerne« for AFR (jf. betragtning 23), hvis positive resultater (især en række leverandørkontrakter indgået af AFR i 2004 og i første halvår af 2005) angiveligt modbeviste de argumenter, hvorpå Kommissionen byggede sin konklusion om AFS som kriseramt virksomhed.

5.   VURDERING AF STØTTEN I FORHOLD TIL TRAKTATENS ARTIKEL 107

5.1.   Er der tale om statsstøtte?

5.1.1.   Statsmidler

| (25) | Artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsætter, at bortset fra de i traktaten hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(25)

Artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsætter, at bortset fra de i traktaten hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (26) | For så vidt angår de tilbagebetalingspligtige lån bemærker Kommissionen følgende. |
| --- | --- |

(26)

For så vidt angår de tilbagebetalingspligtige lån bemærker Kommissionen følgende.

| (27) | Artikel 107 i TEUF omhandler ikke udelukkende støtte fra medlemsstaternes nationale regeringer, men også støtte fra lokale myndigheder, såsom regionen Nord-Pas-de-Calais eller storkommunen Douai. Midler fra sådanne lokale myndigheder udgør statsmidler, og deres beslutninger om at yde de pågældende lån til AFR må tilregnes staten. |
| --- | --- |

(27)

Artikel 107 i TEUF omhandler ikke udelukkende støtte fra medlemsstaternes nationale regeringer, men også støtte fra lokale myndigheder, såsom regionen Nord-Pas-de-Calais eller storkommunen Douai. Midler fra sådanne lokale myndigheder udgør statsmidler, og deres beslutninger om at yde de pågældende lån til AFR må tilregnes staten.

5.1.2.   Støtte, der begunstiger visse virksomheder

| (28) | Lånene er ydet på et tidspunkt, hvor AFR befandt sig i svære økonomiske vanskeligheder. I åbningsskrivelsen vurderede Kommissionen, at AFR i betragtning af virksomhedens økonomiske situation som beskrevet under betragtning 15 i denne afgørelse var en kriseramt virksomhed som defineret i rammebestemmelserne på tidspunktet for tildelingen af støtten. Kommissionen fremhævede tillige, at lånene var ydet uden sikkerhed for tilbagebetaling, selv om de dertil knyttede renter svarede til de sædvanlige renter for lån med »normal sikkerhedsstillelse« (12). Kommissionen finder det derfor udelukket, at AFR i betragtning af virksomhedens økonomiske situation ville have været i stand til at opnå finansiering på lige så gunstige vilkår på det normale lånemarked. De pågældende lån udgør derfor en fordel for AFR. |
| --- | --- |

(28)

Lånene er ydet på et tidspunkt, hvor AFR befandt sig i svære økonomiske vanskeligheder. I åbningsskrivelsen vurderede Kommissionen, at AFR i betragtning af virksomhedens økonomiske situation som beskrevet under betragtning 15 i denne afgørelse var en kriseramt virksomhed som defineret i rammebestemmelserne på tidspunktet for tildelingen af støtten. Kommissionen fremhævede tillige, at lånene var ydet uden sikkerhed for tilbagebetaling, selv om de dertil knyttede renter svarede til de sædvanlige renter for lån med »normal sikkerhedsstillelse« (12). Kommissionen finder det derfor udelukket, at AFR i betragtning af virksomhedens økonomiske situation ville have været i stand til at opnå finansiering på lige så gunstige vilkår på det normale lånemarked. De pågældende lån udgør derfor en fordel for AFR.

| (29) | Det skal i denne henseende erindres, at de franske myndigheder under henvisning til de i betragtning 24 nævnte eksempler har gjort gældende, at AFR fortsat nød bankforbindelsernes og kundernes tillid på tidspunktet for støttens tildeling. Kommissionen fortolker disse bemærkninger således, at Frankrig bestrider, at AFR ikke var i stand til at opnå finansiering på tilsvarende vilkår på lånemarkedet (hvilket er det samme som at bestride, at de tilbagebetalingspligtige lån udgjorde en fordel for AFR), og at AFR skulle være en kriseramt virksomhed som defineret i rammebestemmelserne på tidspunktet for tildelingen af de tilbagebetalingspligtige lån. |
| --- | --- |

(29)

Det skal i denne henseende erindres, at de franske myndigheder under henvisning til de i betragtning 24 nævnte eksempler har gjort gældende, at AFR fortsat nød bankforbindelsernes og kundernes tillid på tidspunktet for støttens tildeling. Kommissionen fortolker disse bemærkninger således, at Frankrig bestrider, at AFR ikke var i stand til at opnå finansiering på tilsvarende vilkår på lånemarkedet (hvilket er det samme som at bestride, at de tilbagebetalingspligtige lån udgjorde en fordel for AFR), og at AFR skulle være en kriseramt virksomhed som defineret i rammebestemmelserne på tidspunktet for tildelingen af de tilbagebetalingspligtige lån.

| (30) | Frankrigs bemærkninger ændrer imidlertid intet ved den analyse, der blev lagt til grund i åbningsskrivelsen, og det af følgende årsager. |
| --- | --- |

(30)

Frankrigs bemærkninger ændrer imidlertid intet ved den analyse, der blev lagt til grund i åbningsskrivelsen, og det af følgende årsager.

| (31) | De krediteksempler, som de franske myndigheder gør gældende (navnlig kassekreditten og kundeforskuddene), kan ikke sammenlignes med de her omhandlede tilbagebetalingspligtige lån. En kassekredit er en meget kortfristet kredit til forskel fra de tilbagebetalingspligtige lån, der løber over tre år. Kreditorerne anlægger derfor ikke den samme risikoanalyse af de forskellige former for kredit, og det forhold, at en debitor kan opnå en kortfristet kredit, kan ikke danne grundlag for en vurdering af hans muligheder for at opnå en kredit med længere løbetid, hvis tilbagebetaling afhænger af debitors overlevelsesevne. |
| --- | --- |

(31)

De krediteksempler, som de franske myndigheder gør gældende (navnlig kassekreditten og kundeforskuddene), kan ikke sammenlignes med de her omhandlede tilbagebetalingspligtige lån. En kassekredit er en meget kortfristet kredit til forskel fra de tilbagebetalingspligtige lån, der løber over tre år. Kreditorerne anlægger derfor ikke den samme risikoanalyse af de forskellige former for kredit, og det forhold, at en debitor kan opnå en kortfristet kredit, kan ikke danne grundlag for en vurdering af hans muligheder for at opnå en kredit med længere løbetid, hvis tilbagebetaling afhænger af debitors overlevelsesevne.

| (32) | For så vidt angår kundeforskuddene, noterer Kommissionen, at de var garanteret af [...], som er en uafhængig institution, hvilket betyder, at kunderne og leverandørerne ikke løb nogen risiko i tilknytning til AFR's situation, og at de derfor ikke havde nogen grund til at gøre forskudsudbetalingerne betinget af virksomhedens solvensgrad, som en anden kreditor ville have gjort ved lån uden sikkerhedsstillelse. |
| --- | --- |

(32)

For så vidt angår kundeforskuddene, noterer Kommissionen, at de var garanteret af [...], som er en uafhængig institution, hvilket betyder, at kunderne og leverandørerne ikke løb nogen risiko i tilknytning til AFR's situation, og at de derfor ikke havde nogen grund til at gøre forskudsudbetalingerne betinget af virksomhedens solvensgrad, som en anden kreditor ville have gjort ved lån uden sikkerhedsstillelse.

| (33) | Det kan konkluderes, at Frankrigs bemærkninger ikke gør det muligt at fastslå, at AFR ville have været i stand til at opnå finansiering på tilsvarende vilkår på lånemarkedet. |
| --- | --- |

(33)

Det kan konkluderes, at Frankrigs bemærkninger ikke gør det muligt at fastslå, at AFR ville have været i stand til at opnå finansiering på tilsvarende vilkår på lånemarkedet.

5.1.3.   Kriseramt virksomhed

| (34) | Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt AFR er at betragte som en kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelserne, konstaterer Kommissionen følgende. |
| --- | --- |

(34)

Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt AFR er at betragte som en kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelserne, konstaterer Kommissionen følgende.

| (35) | Det fremgår af punkt 10, litra a), i rammebestemmelserne, at en virksomhed er kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. Bestemmelsen er udtryk for en formodning om, at en virksomhed, som oplever et massivt tab af den tegnede kapital, er ude af stand til at standse tabene, som næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør på kort eller mellemlang sigt. Kommissionen mener, at samme formodning logisk må gælde en virksomhed, der har tabt hele sin tegnede kapital og fremstår med en negativ egenkapital. |
| --- | --- |

(35)

Det fremgår af punkt 10, litra a), i rammebestemmelserne, at en virksomhed er kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder. Bestemmelsen er udtryk for en formodning om, at en virksomhed, som oplever et massivt tab af den tegnede kapital, er ude af stand til at standse tabene, som næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør på kort eller mellemlang sigt. Kommissionen mener, at samme formodning logisk må gælde en virksomhed, der har tabt hele sin tegnede kapital og fremstår med en negativ egenkapital.

| (36) | Som det fremgår af de finansielle oplysninger under betragtning 15 (som de franske myndigheder ikke har bestridt under den formelle undersøgelsesprocedure), har AFR siden 2001 haft en negativ egenkapital og var på tidspunktet for støttens tildeling ikke i stand til at standse tendensen og genoprette en positiv egenkapital. Kommissionen mener på denne baggrund, at AFR var en kriseramt virksomhed som omhandlet i punkt 10, litra a), i rammebestemmelserne på tidspunktet for støttens tildeling. |
| --- | --- |

(36)

Som det fremgår af de finansielle oplysninger under betragtning 15 (som de franske myndigheder ikke har bestridt under den formelle undersøgelsesprocedure), har AFR siden 2001 haft en negativ egenkapital og var på tidspunktet for støttens tildeling ikke i stand til at standse tendensen og genoprette en positiv egenkapital. Kommissionen mener på denne baggrund, at AFR var en kriseramt virksomhed som omhandlet i punkt 10, litra a), i rammebestemmelserne på tidspunktet for støttens tildeling.

| (37) | Førsteinstansrettens Biria-dom bekræfter tillige, at en betydelig formindskelse af kapitalen faktisk udgør et krisetegn, og at Kommissionen havde ret, da den konkluderede, at en virksomhed med negativ egenkapital er kriseramt uanset de specifikke retningslinjer i rammebestemmerne. |
| --- | --- |

(37)

Førsteinstansrettens Biria-dom bekræfter tillige, at en betydelig formindskelse af kapitalen faktisk udgør et krisetegn, og at Kommissionen havde ret, da den konkluderede, at en virksomhed med negativ egenkapital er kriseramt uanset de specifikke retningslinjer i rammebestemmerne.

| (38) | Subsidiært bemærker Kommissionen, at AFR på tidspunktet for støttens tildeling også svarede til den definition på en kriseramt virksomhed, der er indeholdt i rammebestemmelsernes punkt 11, nemlig at selv hvis ingen af de i punkt 10 nævnte omstændigheder foreligger, kan en virksomhed alligevel anses for kriseramt, især hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede, såsom voksende underskud og faldende omsætning. Ifølge rammebestemmelsernes punkt 11 gælder imidlertid, at en kriseramt virksomhed kun er støtteberettiget, når det kan godtgøres, at den er ude af stand til at komme på fode igen med egne midler eller med midler fra sine ejere/aktionærer eller fra markedskilder. Bestemmelsen erindrer om, at hvorvidt en virksomhed skal anses for at være kriseramt, afhænger af samtlige relevante indikatorer, idet den afgørende faktor dog er, om virksomheden er i stand til at komme på fode igen uden indgriben fra de offentlige myndigheders side. Kommissionen erindrer endvidere om, at i overensstemmelse med fast retspraksis (13) er tilstedeværelsen af flere samtidige »krisetegn« ikke tilstrækkeligt til, at en virksomhed kan siges at være kriseramt, og der er heller ikke noget minimumskrav til antallet af krisetegn, der skal optræde, for at kriteriet er opfyldt. |
| --- | --- |

(38)

Subsidiært bemærker Kommissionen, at AFR på tidspunktet for støttens tildeling også svarede til den definition på en kriseramt virksomhed, der er indeholdt i rammebestemmelsernes punkt 11, nemlig at selv hvis ingen af de i punkt 10 nævnte omstændigheder foreligger, kan en virksomhed alligevel anses for kriseramt, især hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede, såsom voksende underskud og faldende omsætning. Ifølge rammebestemmelsernes punkt 11 gælder imidlertid, at en kriseramt virksomhed kun er støtteberettiget, når det kan godtgøres, at den er ude af stand til at komme på fode igen med egne midler eller med midler fra sine ejere/aktionærer eller fra markedskilder. Bestemmelsen erindrer om, at hvorvidt en virksomhed skal anses for at være kriseramt, afhænger af samtlige relevante indikatorer, idet den afgørende faktor dog er, om virksomheden er i stand til at komme på fode igen uden indgriben fra de offentlige myndigheders side. Kommissionen erindrer endvidere om, at i overensstemmelse med fast retspraksis (13) er tilstedeværelsen af flere samtidige »krisetegn« ikke tilstrækkeligt til, at en virksomhed kan siges at være kriseramt, og der er heller ikke noget minimumskrav til antallet af krisetegn, der skal optræde, for at kriteriet er opfyldt.

| (39) | Kommissionen hæfter sig i den forbindelse ved, at AFR siden 2001 (som det fremgår af tabellen i betragtning 15) har haft en konstant faldende omsætning samt et konstant tabsniveau. Dette er sædvanlige tegn på en kriseramt virksomhed som omhandlet i punkt 11 i rammebestemmelserne. Kommissionen nævnte allerede dette i sin åbningsbeslutning som støtte for sin foreløbige konklusion om, at AFR var en kriseramt virksomhed. Den negative tendens i AFR's finansielle situation fremgår tillige af det forhold, at virksomheden allerede fra og med januar 2004 ikke var i stand til at betale skat og arbejdsgiverbidrag på 4,3 mio. EUR og dermed var nødt til at anmode de offentlige myndigheder om henstand og opstilling af en gældssaneringsplan. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen hæfter sig i den forbindelse ved, at AFR siden 2001 (som det fremgår af tabellen i betragtning 15) har haft en konstant faldende omsætning samt et konstant tabsniveau. Dette er sædvanlige tegn på en kriseramt virksomhed som omhandlet i punkt 11 i rammebestemmelserne. Kommissionen nævnte allerede dette i sin åbningsbeslutning som støtte for sin foreløbige konklusion om, at AFR var en kriseramt virksomhed. Den negative tendens i AFR's finansielle situation fremgår tillige af det forhold, at virksomheden allerede fra og med januar 2004 ikke var i stand til at betale skat og arbejdsgiverbidrag på 4,3 mio. EUR og dermed var nødt til at anmode de offentlige myndigheder om henstand og opstilling af en gældssaneringsplan.

| (40) | De vigtigste elementer, som de franske myndigheder har gjort gældende for at modbevise dette, er de kreditter, der er ydet til AFR (kassekredit og forskud) samt det forhold, at AFR nød visse former for sikkerhedsstillelse fra [...]'s side. Kommissionen mener, at der i den undersøgelse, der skal foretages i henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne af virksomhedens evne til at komme på fode igen ved hjælp af midler, som den kan skaffe sig på det finansielle marked, bør tages hensyn til disse tegn. I denne henseende konstaterer Kommissionen følgende:






  — | Det fremgår, at AFR havde en negativ egenkapital, og at virksomheden ikke evnede at overkomme vanskelighederne ved hjælp af egne midler. |
| --- | --- | --- |

(40)

De vigtigste elementer, som de franske myndigheder har gjort gældende for at modbevise dette, er de kreditter, der er ydet til AFR (kassekredit og forskud) samt det forhold, at AFR nød visse former for sikkerhedsstillelse fra [...]'s side. Kommissionen mener, at der i den undersøgelse, der skal foretages i henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne af virksomhedens evne til at komme på fode igen ved hjælp af midler, som den kan skaffe sig på det finansielle marked, bør tages hensyn til disse tegn. I denne henseende konstaterer Kommissionen følgende:

—

Det fremgår, at AFR havde en negativ egenkapital, og at virksomheden ikke evnede at overkomme vanskelighederne ved hjælp af egne midler.

| — | De franske myndigheder har anført, at AFR's aktionær, Arbel SA, på trods af sin støtte til AFR ikke var i stand til alene at genoprette datterselskabets rentabilitet. |
| --- | --- |

—

De franske myndigheder har anført, at AFR's aktionær, Arbel SA, på trods af sin støtte til AFR ikke var i stand til alene at genoprette datterselskabets rentabilitet.

| — | Vedrørende markedsfinansiering understreger de kreditter og garantier, som de franske myndigheder nævner, mest af alt, at AFR fortsat var i stand til at opnå kortfristet kredit for begrænsede beløb. I betragtning af omfanget af AFR's vanskeligheder og navnlig behovet for egenkapital kan de nævnte kreditter ikke tages som tegn på, at AFR ville have kunnet overvinde sine vanskeligheder ved hjælp af finansiering opnået gennem markedskilder. Det er i øvrigt derfor, at det var nødvendigt for regionen og storkommunen at gribe ind med finansiel støtte. |
| --- | --- |

—

Vedrørende markedsfinansiering understreger de kreditter og garantier, som de franske myndigheder nævner, mest af alt, at AFR fortsat var i stand til at opnå kortfristet kredit for begrænsede beløb. I betragtning af omfanget af AFR's vanskeligheder og navnlig behovet for egenkapital kan de nævnte kreditter ikke tages som tegn på, at AFR ville have kunnet overvinde sine vanskeligheder ved hjælp af finansiering opnået gennem markedskilder. Det er i øvrigt derfor, at det var nødvendigt for regionen og storkommunen at gribe ind med finansiel støtte.

| (41) | For så vidt angår AFR's genopretningstiltag fra og med 2004, bemærker Kommissionen først og fremmest, at omstruktureringsforanstaltninger i henhold til rammebestemmelserne udgør en betingelse for, at statsstøtte kan være forenelig med det indre marked, og sådanne omstruktureringsforanstaltninger skal opfylde kravene i rammebestemmelserne. Omstruktureringsforanstaltninger har imidlertid ikke nødvendigvis nogen indflydelse på spørgsmålet om, hvorvidt en virksomhed skal anses for at være kriseramt, idet dette afhænger af støttemodtagerens økonomiske situation på tidspunktet for støttens tildeling. Analysen heraf foretages hovedsageligt på grundlag af virksomhedens seneste regnskabsdata. I dette tilfælde drejer det sig om data for regnskabsåret 2004, på grundlag af hvilke der af ovennævnte grunde må drages den konklusion, at AFR var kriseramt på tidspunktet for tildelingen af støtten. |
| --- | --- |

(41)

For så vidt angår AFR's genopretningstiltag fra og med 2004, bemærker Kommissionen først og fremmest, at omstruktureringsforanstaltninger i henhold til rammebestemmelserne udgør en betingelse for, at statsstøtte kan være forenelig med det indre marked, og sådanne omstruktureringsforanstaltninger skal opfylde kravene i rammebestemmelserne. Omstruktureringsforanstaltninger har imidlertid ikke nødvendigvis nogen indflydelse på spørgsmålet om, hvorvidt en virksomhed skal anses for at være kriseramt, idet dette afhænger af støttemodtagerens økonomiske situation på tidspunktet for støttens tildeling. Analysen heraf foretages hovedsageligt på grundlag af virksomhedens seneste regnskabsdata. I dette tilfælde drejer det sig om data for regnskabsåret 2004, på grundlag af hvilke der af ovennævnte grunde må drages den konklusion, at AFR var kriseramt på tidspunktet for tildelingen af støtten.

| (42) | De franske myndigheder (og sagsøgerne, der anlagde annullationssøgsmål mod den oprindelige beslutning) gjorde gældende, at AFR's genopretningsforanstaltninger havde skabt positive resultater i de måneder, der gik forud for tildelingen af de tilbagebetalingspligtige lån. Kommissionen kan dog konstatere, at de resultater, som påberåbes til støtte for dette argument, er ret beskedne og vilkårlige og bygger på en forholdsvis kort periode. Virksomhedens nettoresultat vedblev i øvrigt med at være meget negativt. |
| --- | --- |

(42)

De franske myndigheder (og sagsøgerne, der anlagde annullationssøgsmål mod den oprindelige beslutning) gjorde gældende, at AFR's genopretningsforanstaltninger havde skabt positive resultater i de måneder, der gik forud for tildelingen af de tilbagebetalingspligtige lån. Kommissionen kan dog konstatere, at de resultater, som påberåbes til støtte for dette argument, er ret beskedne og vilkårlige og bygger på en forholdsvis kort periode. Virksomhedens nettoresultat vedblev i øvrigt med at være meget negativt.

| (43) | Sammenholder man de tendenser, som de franske myndigheder henviser til, med de sagselementer, der viser, at virksomheden stod over for så alvorlige vanskeligheder, at dens overlevelse var truet på kort eller mellemlangt sigt — særligt det faktum, at AFR's egenkapital havde været negativ siden 2001 (en meget vigtig indikator, der vedrører et langt tidsrum) — kan de nævnte tendenser ikke betragtes som reelle tegn på en genopretning af AFR's økonomiske situation. Tendenserne ændrer således ikke ved, at der var tydelige tegn på, at AFR faktisk var en kriseramt virksomhed. |
| --- | --- |

(43)

Sammenholder man de tendenser, som de franske myndigheder henviser til, med de sagselementer, der viser, at virksomheden stod over for så alvorlige vanskeligheder, at dens overlevelse var truet på kort eller mellemlangt sigt — særligt det faktum, at AFR's egenkapital havde været negativ siden 2001 (en meget vigtig indikator, der vedrører et langt tidsrum) — kan de nævnte tendenser ikke betragtes som reelle tegn på en genopretning af AFR's økonomiske situation. Tendenserne ændrer således ikke ved, at der var tydelige tegn på, at AFR faktisk var en kriseramt virksomhed.

| (44) | Det bør derfor konkluderes, at på tidspunktet for tildelingen af støtten var AFR i svære økonomiske vanskeligheder, som truede virksomhedens overlevelse på kort eller mellemlang sigt, og at virksomheden ikke var i stand til at overvinde disse vanskeligheder uden indgriben fra de offentlige myndigheders side. |
| --- | --- |

(44)

Det bør derfor konkluderes, at på tidspunktet for tildelingen af støtten var AFR i svære økonomiske vanskeligheder, som truede virksomhedens overlevelse på kort eller mellemlang sigt, og at virksomheden ikke var i stand til at overvinde disse vanskeligheder uden indgriben fra de offentlige myndigheders side.

| (45) | I betragtning af ovenstående og navnlig i lyset af de finansielle resultater, der er anført i skemaet i betragtning 15, finder Kommissionen derfor, at AFR på tidspunktet for tildelingen af de tilbagebetalingspligtige lån var en kriseramt virksomhed i overensstemmelse med definitionen i rammebestemmelsernes punkt 10 og subsidiært punkt 11. Under hensyntagen til AFR's vanskeligheder mener Kommissionen, at AFR ikke ville have været i stand til at opnå midler på samme gunstige vilkår på det almindelige lånemarked. De her omhandlede lån har derfor givet AFR en fordel i form af en finansiering på gunstigere vilkår end de vilkår, der ville kunne opnås på lånemarkedet. |
| --- | --- |

(45)

I betragtning af ovenstående og navnlig i lyset af de finansielle resultater, der er anført i skemaet i betragtning 15, finder Kommissionen derfor, at AFR på tidspunktet for tildelingen af de tilbagebetalingspligtige lån var en kriseramt virksomhed i overensstemmelse med definitionen i rammebestemmelsernes punkt 10 og subsidiært punkt 11. Under hensyntagen til AFR's vanskeligheder mener Kommissionen, at AFR ikke ville have været i stand til at opnå midler på samme gunstige vilkår på det almindelige lånemarked. De her omhandlede lån har derfor givet AFR en fordel i form af en finansiering på gunstigere vilkår end de vilkår, der ville kunne opnås på lånemarkedet.

5.1.4.   Påvirkning af samhandelen og konkurrencen

| (46) | De tilbagebetalingspligtige lån begunstiger AFR i forhold til andre virksomheder, der befinder sig i en lignende situation, for så vidt som disse lån udelukkende blev ydet til AFR. |
| --- | --- |

(46)

De tilbagebetalingspligtige lån begunstiger AFR i forhold til andre virksomheder, der befinder sig i en lignende situation, for så vidt som disse lån udelukkende blev ydet til AFR.

| (47) | Sektoren for fremstilling af rullende jernbanemateriel kendetegnes ved, at der findes flere europæiske producenter, og at der foregår samhandel inden for EU. Den fordel, som AFR opnåede, vil derfor kunne fordreje konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(47)

Sektoren for fremstilling af rullende jernbanemateriel kendetegnes ved, at der findes flere europæiske producenter, og at der foregår samhandel inden for EU. Den fordel, som AFR opnåede, vil derfor kunne fordreje konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne.

5.1.5.   Konklusion

| (48) | I lyset af de ovenstående betragtninger finder Kommissionen, at de tilbagebetalingspligtige lån ydet til AFR udgør statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(48)

I lyset af de ovenstående betragtninger finder Kommissionen, at de tilbagebetalingspligtige lån ydet til AFR udgør statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.

5.2.   Støttebeløb

| (49) | Når der ydes støtte i form af lån til kriseramte virksomheder, består støtteelementet i forskellen mellem den faktiske rente og den rente, som virksomheden ville have kunnet opnå for samme lån på det private marked. |
| --- | --- |

(49)

Når der ydes støtte i form af lån til kriseramte virksomheder, består støtteelementet i forskellen mellem den faktiske rente og den rente, som virksomheden ville have kunnet opnå for samme lån på det private marked.

| (50) | I overensstemmelse med meddelelsen fra 1997 om referencesatser skal Kommissionen fastsætte referencesatser, som anses for at afspejle de gennemsnitlige rentesatser på markedet for mellem- og langfristede lån med normal sikkerhed. I meddelelsen præciseres det desuden, at den fastsatte referencesats er en minimumssats, der kan forhøjes i tilfælde af særlige risici, f.eks. i tilfælde, hvor der er tale om en kriseramt virksomhed, eller hvor den sikkerhed, bankerne normalt kræver, ikke er stillet. I sådanne tilfælde kan referencesatsen forhøjes med 400 basispoint eller derover. I meddelelsen fra 1997 om referencesatser præciseres det ikke, om der er mulighed for at kumulere forskellige risikopræmier under hensyntagen til forskellige risici. Men selv om en sådan kumulation ikke er udelukket, skal Kommissionen i sin afgørelse begrunde valget af den metode, den har anvendt til kumulation af forskellige risikopræmier, med en analyse af praksis på finansmarkederne (14). |
| --- | --- |

(50)

I overensstemmelse med meddelelsen fra 1997 om referencesatser skal Kommissionen fastsætte referencesatser, som anses for at afspejle de gennemsnitlige rentesatser på markedet for mellem- og langfristede lån med normal sikkerhed. I meddelelsen præciseres det desuden, at den fastsatte referencesats er en minimumssats, der kan forhøjes i tilfælde af særlige risici, f.eks. i tilfælde, hvor der er tale om en kriseramt virksomhed, eller hvor den sikkerhed, bankerne normalt kræver, ikke er stillet. I sådanne tilfælde kan referencesatsen forhøjes med 400 basispoint eller derover. I meddelelsen fra 1997 om referencesatser præciseres det ikke, om der er mulighed for at kumulere forskellige risikopræmier under hensyntagen til forskellige risici. Men selv om en sådan kumulation ikke er udelukket, skal Kommissionen i sin afgørelse begrunde valget af den metode, den har anvendt til kumulation af forskellige risikopræmier, med en analyse af praksis på finansmarkederne (14).

| (51) | Revisionsfirmaet Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfgesellschaft GmbH foretog i 2004 en undersøgelse for Kommissionen (15) (i det følgende benævnt »undersøgelsen«). På grundlag af en empirisk undersøgelse indkredsede revisionsfirmaet de præmier, som kunne iagttages på markedet for forskellige kategorier af risici i relation til virksomheder eller transaktioner (med variabel sikkerhed). Undersøgelsen viste klart, at den samtidige tilstedeværelse af forskellige risikofaktorer (låntagers solvens, sikkerhedsstillelse) gav sig udslag i forhøjelser af basissatsen. |
| --- | --- |

(51)

Revisionsfirmaet Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfgesellschaft GmbH foretog i 2004 en undersøgelse for Kommissionen (15) (i det følgende benævnt »undersøgelsen«). På grundlag af en empirisk undersøgelse indkredsede revisionsfirmaet de præmier, som kunne iagttages på markedet for forskellige kategorier af risici i relation til virksomheder eller transaktioner (med variabel sikkerhed). Undersøgelsen viste klart, at den samtidige tilstedeværelse af forskellige risikofaktorer (låntagers solvens, sikkerhedsstillelse) gav sig udslag i forhøjelser af basissatsen.

| (52) | Efter denne undersøgelse justerede Kommissionen sin fremgangsmåde ved beregningen af støtteelementet i lån og beskrev den nærmere i sin meddelelse fra 2008 om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (16) (i det følgende benævnt »meddelelsen fra 2008 om referencesatser«). Denne meddelelse afspejler den metode, som blev anbefalet i undersøgelsen, og opererer med forskellige forhøjelser af basissatsen, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelsen. |
| --- | --- |

(52)

Efter denne undersøgelse justerede Kommissionen sin fremgangsmåde ved beregningen af støtteelementet i lån og beskrev den nærmere i sin meddelelse fra 2008 om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (16) (i det følgende benævnt »meddelelsen fra 2008 om referencesatser«). Denne meddelelse afspejler den metode, som blev anbefalet i undersøgelsen, og opererer med forskellige forhøjelser af basissatsen, alt efter virksomhedens kreditværdighed og sikkerhedsstillelsen.

| (53) | Det må imidlertid fastholdes, at beregningen af støtteelementet i en foranstaltning er baseret på statsstøttebegrebet, og ifølge Domstolens faste retspraksis skal »statsstøttebegrebet [...] anvendes på en objektiv situation, der skal bedømmes på det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager sin beslutning« (17). |
| --- | --- |

(53)

Det må imidlertid fastholdes, at beregningen af støtteelementet i en foranstaltning er baseret på statsstøttebegrebet, og ifølge Domstolens faste retspraksis skal »statsstøttebegrebet [...] anvendes på en objektiv situation, der skal bedømmes på det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager sin beslutning« (17).

| (54) | Som følge heraf er Kommissionen af den opfattelse, at den rette metode til fastlæggelse af støtteelementet er den, der findes beskrevet i meddelelsen fra 2008 om referencesatser, og den vil lægge den til grund ved vurderingen af de her omhandlede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(54)

Som følge heraf er Kommissionen af den opfattelse, at den rette metode til fastlæggelse af støtteelementet er den, der findes beskrevet i meddelelsen fra 2008 om referencesatser, og den vil lægge den til grund ved vurderingen af de her omhandlede foranstaltninger.

| (55) | Ifølge meddelelsen fra 2008 om referencesatser svarer den præmie, der gør det muligt at udelukke tilstedeværelsen af statsstøtte i relation til en kriseramt virksomhed med lav sikkerhed, til 1 000 basispoints. |
| --- | --- |

(55)

Ifølge meddelelsen fra 2008 om referencesatser svarer den præmie, der gør det muligt at udelukke tilstedeværelsen af statsstøtte i relation til en kriseramt virksomhed med lav sikkerhed, til 1 000 basispoints.

| (56) | Som det fremgår af afsnit 5.1.3, finder Kommissionen, at AFR var en kriseramt virksomhed på tidspunktet for støttens ydelse. Kommissionen noterer tillige, at der ikke var stillet sikkerhed for de tilbagebetalingspligtige lån, og at sikkerhedsstillelsen derfor må betragtes som lav. |
| --- | --- |

(56)

Som det fremgår af afsnit 5.1.3, finder Kommissionen, at AFR var en kriseramt virksomhed på tidspunktet for støttens ydelse. Kommissionen noterer tillige, at der ikke var stillet sikkerhed for de tilbagebetalingspligtige lån, og at sikkerhedsstillelsen derfor må betragtes som lav.

| (57) | Følgelig svarer støtteelementet principielt til forskellen mellem basissatsen med tillæg af 1 000 point og den rentesats, hvortil lånet blev ydet. Men i betragtning af at Kommissionen i den oprindelige beslutning af 2. april 2008 kalkulerede med et tillæg på 800 basispoint, at støttemodtageren ikke har anfægtet denne beslutning, at ingen af støttemodtagerens konkurrenter har sat spørgsmålstegn ved den oprindelige beslutnings lovlighed, og i betragtning af de samlede omstændigheder i sagen i øvrigt, finder Kommissionen, at tillægget ikke bør forhøjes i det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

(57)

Følgelig svarer støtteelementet principielt til forskellen mellem basissatsen med tillæg af 1 000 point og den rentesats, hvortil lånet blev ydet. Men i betragtning af at Kommissionen i den oprindelige beslutning af 2. april 2008 kalkulerede med et tillæg på 800 basispoint, at støttemodtageren ikke har anfægtet denne beslutning, at ingen af støttemodtagerens konkurrenter har sat spørgsmålstegn ved den oprindelige beslutnings lovlighed, og i betragtning af de samlede omstændigheder i sagen i øvrigt, finder Kommissionen, at tillægget ikke bør forhøjes i det foreliggende tilfælde.

| (58) | Kommissionen konkluderer, at støtteelementet svarer til forskellen mellem referencerentesatsen med tillæg af 800 basispoint og rentesatsen for det lån, der blev ydet. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen konkluderer, at støtteelementet svarer til forskellen mellem referencerentesatsen med tillæg af 800 basispoint og rentesatsen for det lån, der blev ydet.

5.3.   Støttens forenelighed med det indre marked

| (59) | I betragtning af AFR's økonomiske forhold på tidspunktet for støttens tildeling som beskrevet under betragtning 15 (tabsgivende drift over en årrække, negativ egenkapital, faldende omsætning) finder Kommissionen, at AFR var en kriseramt virksomhed som defineret i rammebestemmelserne på tidspunktet for tildelingen af de tilbagebetalingspligtige lån. Af de grunde, der er nævnt under betragtning 41-44, ændrer bemærkningerne fra de franske myndigheder intet ved denne analyse. |
| --- | --- |

(59)

I betragtning af AFR's økonomiske forhold på tidspunktet for støttens tildeling som beskrevet under betragtning 15 (tabsgivende drift over en årrække, negativ egenkapital, faldende omsætning) finder Kommissionen, at AFR var en kriseramt virksomhed som defineret i rammebestemmelserne på tidspunktet for tildelingen af de tilbagebetalingspligtige lån. Af de grunde, der er nævnt under betragtning 41-44, ændrer bemærkningerne fra de franske myndigheder intet ved denne analyse.

| (60) | I 2005 tilhørte AFR en koncern kontrolleret af holdingselskabet Arbel SA. Ud over forretningsområdet jernbanemateriel (bestående af AFR og Lormafer) var koncernen aktiv inden for byggesektoren med en række virksomheder specialiseret i vindueskonstruktioner til byggeindustrien. Det fremgår imidlertid af de oplysninger, som de franske myndigheder har tilvejebragt i korrespondancen forud for indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, at AFR's vanskeligheder kun gjaldt AFR i koncernen, og at AFR ikke havde nogen tilknytning til byggeaktiviteterne. Desuden mener Kommissionen, at AFR's problemer var for omfattende til at kunne løses af koncernen i betragtning af koncernens egne middelmådige resultater. Kommissionen finder derfor, at bestemmelserne i punkt 13 i rammebestemmelserne ikke er til hinder for, at AFR til trods for virksomhedens tilknytning til koncernen kan anses for at være berettiget til rednings- eller omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(60)

I 2005 tilhørte AFR en koncern kontrolleret af holdingselskabet Arbel SA. Ud over forretningsområdet jernbanemateriel (bestående af AFR og Lormafer) var koncernen aktiv inden for byggesektoren med en række virksomheder specialiseret i vindueskonstruktioner til byggeindustrien. Det fremgår imidlertid af de oplysninger, som de franske myndigheder har tilvejebragt i korrespondancen forud for indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, at AFR's vanskeligheder kun gjaldt AFR i koncernen, og at AFR ikke havde nogen tilknytning til byggeaktiviteterne. Desuden mener Kommissionen, at AFR's problemer var for omfattende til at kunne løses af koncernen i betragtning af koncernens egne middelmådige resultater. Kommissionen finder derfor, at bestemmelserne i punkt 13 i rammebestemmelserne ikke er til hinder for, at AFR til trods for virksomhedens tilknytning til koncernen kan anses for at være berettiget til rednings- eller omstruktureringsstøtte.

| (61) | Støttens forenelighed bør derfor vurderes i forhold til rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(61)

Støttens forenelighed bør derfor vurderes i forhold til rammebestemmelserne.

| (62) | Kommissionen må fastslå, at betingelserne i rammebestemmelserne for omstruktureringsstøttes forenelighed ikke er opfyldt, på grund af følgende forhold. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen må fastslå, at betingelserne i rammebestemmelserne for omstruktureringsstøttes forenelighed ikke er opfyldt, på grund af følgende forhold.

| (63) | De franske myndigheder har ikke fremlagt en omstruktureringsplan i overensstemmelse med rammebestemmelsernes punkt 34-37. De omstruktureringsforanstaltninger, der er nævnt under betragtning 24, og som de franske myndigheder præsenterede som en »omstruktureringsplan«, der angiveligt var iværksat fra og med 2004 (se betragtning 24), indgik på tidspunktet for støttens ydelse ikke som led i en bæredygtig omstruktureringsplan, som medlemsstaten forpligter sig til at følge (rammebestemmelsernes punkt 35). I strid med rammebestemmelserne indeholder den såkaldte omstruktureringsplan ikke nogen markedsanalyse. En sådan markedsanalyse er imidlertid obligatorisk med henblik på en vurdering af mulighederne for en genopretning af virksomhedens rentabilitet og de interne omstruktureringsforanstaltninger (rammebestemmelsernes punkt 35). Desuden foreligger der ikke bevis for, at der i juli 2005 forelå en omstruktureringsplan, som beskrev »de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder«, således at det bliver »muligt at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger er hensigtsmæssige« (rammebestemmelsernes punkt 36 om omstrukturering). Endelig fremgår der intet om kompenserende modydelser i den såkaldte omstruktureringsplan, således som det faktisk kræves i rammebestemmelsernes punkt 38. |
| --- | --- |

(63)

De franske myndigheder har ikke fremlagt en omstruktureringsplan i overensstemmelse med rammebestemmelsernes punkt 34-37. De omstruktureringsforanstaltninger, der er nævnt under betragtning 24, og som de franske myndigheder præsenterede som en »omstruktureringsplan«, der angiveligt var iværksat fra og med 2004 (se betragtning 24), indgik på tidspunktet for støttens ydelse ikke som led i en bæredygtig omstruktureringsplan, som medlemsstaten forpligter sig til at følge (rammebestemmelsernes punkt 35). I strid med rammebestemmelserne indeholder den såkaldte omstruktureringsplan ikke nogen markedsanalyse. En sådan markedsanalyse er imidlertid obligatorisk med henblik på en vurdering af mulighederne for en genopretning af virksomhedens rentabilitet og de interne omstruktureringsforanstaltninger (rammebestemmelsernes punkt 35). Desuden foreligger der ikke bevis for, at der i juli 2005 forelå en omstruktureringsplan, som beskrev »de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder«, således at det bliver »muligt at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger er hensigtsmæssige« (rammebestemmelsernes punkt 36 om omstrukturering). Endelig fremgår der intet om kompenserende modydelser i den såkaldte omstruktureringsplan, således som det faktisk kræves i rammebestemmelsernes punkt 38.

| (64) | Af de ovenfor nævnte grunde finder Kommissionen, at den ikke har fået forelagt nogen omstruktureringsplan i overensstemmelse med rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

(64)

Af de ovenfor nævnte grunde finder Kommissionen, at den ikke har fået forelagt nogen omstruktureringsplan i overensstemmelse med rammebestemmelserne.

| (65) | Støtten forekommer heller ikke at opfylde rammebestemmelsernes betingelser for redningsstøttes forenelighed, idet de tilbagebetalingspligtige lån blev ydet for en længere periode end seks måneder (se punkt 25 i rammebestemmelserne). |
| --- | --- |

(65)

Støtten forekommer heller ikke at opfylde rammebestemmelsernes betingelser for redningsstøttes forenelighed, idet de tilbagebetalingspligtige lån blev ydet for en længere periode end seks måneder (se punkt 25 i rammebestemmelserne).

| (66) | Det må derfor konkluderes, at den her omhandlede støtte ikke er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(66)

Det må derfor konkluderes, at den her omhandlede støtte ikke er forenelig med det indre marked.

6.   KONKLUSION

| (67) | Kommissionen fastslår, at Frankrig ulovligt har iværksat den omhandlede støtte i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Da støtten er uforenelig med det indre marked, skal Frankrig bringe den til ophør og tilbagesøge de beløb, der allerede er udbetalt til støttemodtageren — |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen fastslår, at Frankrig ulovligt har iværksat den omhandlede støtte i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Da støtten er uforenelig med det indre marked, skal Frankrig bringe den til ophør og tilbagesøge de beløb, der allerede er udbetalt til støttemodtageren —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Kommissionens beslutning K(2008) 1089 endelig af 2. april 2008 i sag C 38/2007 trækkes tilbage.

Artikel 2

Den statsstøtte, som Frankrig i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF ulovligt har iværksat til fordel for Arbel Fauvet Rail SA, er uforenelig med det indre marked.

Artikel 3

1.   Frankrig skal tilbagesøge den i artikel 2 omhandlede støtte fra støttemodtageren.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er tilbagebetalt.

3.   Renterne beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (18).

4.   Med virkning fra denne afgørelses meddelelse skal Frankrig indstille enhver resterende udbetaling af den i artikel 2 omhandlede støtte.

Artikel 4

1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte skal iværksættes omgående og effektivt.

2.   Frankrig skal efterkomme denne afgørelse senest fire måneder efter meddelelsen deraf.

Artikel 5

1.   Frankrig skal senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse fremsende følgende oplysninger til Kommissionen:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale

| b) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen

| c) | dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Frankrig skal løbende holde Kommissionen underrettet om de nationale foranstaltninger, der træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 1 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. På Kommissionens anmodning skal Frankrig omgående fremsende enhver oplysning om de planlagte eller allerede gennemførte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse samt nærmere oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.

Artikel 6

Denne afgørelse er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 2010.

På Kommissionens vegne

Joaquin ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra den 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet til henholdsvis artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«). De to sæt bestemmelser er i substansen identiske. I denne afgørelse skal henvisninger til artikel 107 og 108 i TEUF efter omstændighederne læses som henvisninger til EF-traktatens artikel 87 og 88.

1

(2)  EUT C 249 af 24.10.2007, s. 17.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

(4)  Kommissionens beslutning 2008/716/EF (K(2008) 1089 endelig af 2. april 2008) (EUT L 238 af 5.9.2008, s. 27).

4

(5)  Kommissionens beslutning 2007/492/EF (K(2007) 130 endelig af 24. januar 2007) (EUT L 183 af 13.7.2007, s. 27).

5

(6)  De to sager blev forenet ved retspræsidentens afgørelse af 24. november 2008.

6

(7)  Forenede sager T-102/07, Freistaat Sachsen m.fl. mod Kommissionen, og T 120/07 MB Immobilien og MB System mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort i Samlingen.

7

(8)  EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3.

8

(9)  AFR blev den 29. juni 2007 overtaget af selskabet IGF Industries. Firmanavnet blev dermed ændret til »IGF Industries — Arbel Fauvet Rail«.

9

(10)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

10

(11)  [...] Forretningshemmelighed.

11

(12)  Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3).

12

(13)  Jf. Førsteinstansrettens dom af 15. juni 2005, Corsica Ferries, T-349/03, Sml. 2005 II, s. 2197, præmis 191. Kommissionens beslutning 2003/643/EF af 13. maj 2003 i sag C 62/2000, Kahla (EUT L 227 af 11.9.2003, s. 12), betragtning 117, og Kommissionens beslutning 2005/346/EF af 14. juli 2004 i sag C 5/2003, MobilCom (EUT L 116 af 4.5.2005, s. 55), betragtning 148-164). Se også ovenfor nævnte Biria-dom, præmis 133-135.

13

(14)  Se Biria-dommen, forenede sager T-102 og 120/07, præmis 218-222.

14

(15)  »Study by Deloitte & Touche GmbH in relation to the updating of the reference rates of interest applied to State aid control in the EU« (Undersøgelse foretaget af Deloitte & Touche GmbH vedrørende ajourføring af de referencerentesatser, der anvendes inden for statsstøttekontrollen i EU) fra oktober 2004. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf.

15

(16)  EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6.

16

(17)  Se Førsteinstansrettens dom af 1. juli 2008, Chronopost, forenede sager C-341/06 P og C-342/06 P, Sml. 2008 I, s. 4777, præmis 95.

17

(18)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

18

---