# Jurnalul Oficial C 313/22 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 313 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5822 septembrie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 313

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5822 septembrie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 113-a sesiune plenară, 8 și 9 iulie 2015 |
| 2015/C 313/01 | Rezoluție privind o abordare durabilă a migrației de către UE | 1 |
| 2015/C 313/02 | Rezoluție privind alimentația sustenabilă | 5 |
| 2015/C 313/03 | Rezoluție – Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene: Tratatul de la Lisabona și etapele ulterioare | 9 |
| 2015/C 313/04 | Rezoluția privind prioritățile pentru programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2016 | 12 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 113-a sesiune plenară, 8 și 9 iulie 2015 |
| 2015/C 313/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Cartea verde Crearea unei uniuni a piețelor de capital | 17 |
| 2015/C 313/06 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere | 22 |
| 2015/C 313/07 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noua politică europeană de vecinătate | 25 |
| 2015/C 313/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Rezultatul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale | 31 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 113-a sesiune plenară, 8 și 9 iulie 2015

2015/C 313/01

Rezoluție privind o abordare durabilă a migrației de către UE

1

2015/C 313/02

Rezoluție privind alimentația sustenabilă

5

2015/C 313/03

Rezoluție – Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene: Tratatul de la Lisabona și etapele ulterioare

9

2015/C 313/04

Rezoluția privind prioritățile pentru programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2016

12

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 113-a sesiune plenară, 8 și 9 iulie 2015

2015/C 313/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Cartea verde Crearea unei uniuni a piețelor de capital

17

2015/C 313/06

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere

22

2015/C 313/07

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noua politică europeană de vecinătate

25

2015/C 313/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Rezultatul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale

31

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 113-a sesiune plenară, 8 și 9 iulie 2015

| 22.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 313/1

---

Rezoluție privind o abordare durabilă a migrației de către UE

(2015/C 313/01)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | își exprimă durerea profundă față de decesele în ultimele luni a mii de migranți care au încercat să intre în Uniunea Europeană și, prin urmare, salută dezbaterea privind o nouă agendă europeană privind migrația și susține în mod ferm că acest aspect este o chestiune care preocupă și trebuie să implice toate statele membre ale Uniunii Europene și trebuie să fie o responsabilitate a întregii Uniuni Europene; |
| --- | --- |

1.

își exprimă durerea profundă față de decesele în ultimele luni a mii de migranți care au încercat să intre în Uniunea Europeană și, prin urmare, salută dezbaterea privind o nouă agendă europeană privind migrația și susține în mod ferm că acest aspect este o chestiune care preocupă și trebuie să implice toate statele membre ale Uniunii Europene și trebuie să fie o responsabilitate a întregii Uniuni Europene;

| 2. | consideră că abordarea UE în ceea ce privește migrația trebuie să fie sustenabilă pe termen lung și să se bazeze pe solidaritate și pe respectarea drepturilor omului. Ea trebuie să țină seama de toate aspectele migrației, inclusiv obligațiile umanitare, solicitanții de azil, migranții din motive economice, contrabanda și traficul de persoane, dezvoltarea și stabilitatea din țările din afara UE, politica returnărilor efective și provocările demografice din Europa. Comitetul subliniază că migrația legală poate reprezenta un element esențial al dezvoltării. În afară de beneficiile pe care le aduce fiecărui individ, o politică reușită în materie de imigrație reprezintă un câștig semnificativ pentru societate în ansamblu, prin contribuția la piața forței de muncă și la finanțarea sistemelor de protecție socială. Prin urmare, Comitetul solicită tuturor celor care au responsabilități politice (instituții europene, autorități naționale, regionale şi locale), mijloacelor de comunicare și societății civile să nu stigmatizeze migranții sau migrația și să ofere cetăţenilor informații obiective despre fenomenul migrației și cauzele sale; Comitetul respinge toate formele de discriminare și comportament rasist în raport cu migranții, considerându-le incompatibile cu principiile fondatoare ale UE. În acest context, ia act de rezultatele reuniunii Consiliului European din 25 și 26 iunie și invită Comisia Europeană și statele membre să colaboreze în contextul acordului la care s-a ajuns pentru a aborda în mod eficient urgențele în materie de migrație, implicând autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

2.

consideră că abordarea UE în ceea ce privește migrația trebuie să fie sustenabilă pe termen lung și să se bazeze pe solidaritate și pe respectarea drepturilor omului. Ea trebuie să țină seama de toate aspectele migrației, inclusiv obligațiile umanitare, solicitanții de azil, migranții din motive economice, contrabanda și traficul de persoane, dezvoltarea și stabilitatea din țările din afara UE, politica returnărilor efective și provocările demografice din Europa. Comitetul subliniază că migrația legală poate reprezenta un element esențial al dezvoltării. În afară de beneficiile pe care le aduce fiecărui individ, o politică reușită în materie de imigrație reprezintă un câștig semnificativ pentru societate în ansamblu, prin contribuția la piața forței de muncă și la finanțarea sistemelor de protecție socială. Prin urmare, Comitetul solicită tuturor celor care au responsabilități politice (instituții europene, autorități naționale, regionale şi locale), mijloacelor de comunicare și societății civile să nu stigmatizeze migranții sau migrația și să ofere cetăţenilor informații obiective despre fenomenul migrației și cauzele sale; Comitetul respinge toate formele de discriminare și comportament rasist în raport cu migranții, considerându-le incompatibile cu principiile fondatoare ale UE. În acest context, ia act de rezultatele reuniunii Consiliului European din 25 și 26 iunie și invită Comisia Europeană și statele membre să colaboreze în contextul acordului la care s-a ajuns pentru a aborda în mod eficient urgențele în materie de migrație, implicând autoritățile locale și regionale;

| 3. | consideră că instrumentele şi căile de dialog politic între UE, statele membre şi organizaţiile societăţii civile funcționează, dar observă că dialogul politic între autoritățile locale/regionale şi nivelul european este fragmentat sau se desfășoară pe baze ad-hoc. Prin urmare, Comitetul propune ca autoritățile locale și regionale să fie implicate activ și experiența lor să fie utilizată pentru a îmbunătăți standardele în ceea ce privește condițiile de primire și procedurile de azil, precum și ca acestor autorități să li se furnizeze formare profesională și asistență în crearea unor colaborări în rețea. Deseori, autoritățile locale și regionale din statele membre responsabile pentru primirea refugiaților nu dispun de resurse suficiente pentru a îndeplini această sarcină, dincolo de faptul că numărul de cereri de azil este în continuă creștere. În această privință, Comitetul consideră că este prioritar să fie stimulate capacitățile autorităților locale și regionale de a identifica și de a proteja grupurile vulnerabile, în special minorii neînsoțiți, aceștia fiind adesea exploatați de grupurile de infractori în scopul muncii forțate, al sclaviei sexuale sau chiar al traficului de organe. Și procedurile de azil trebuie să fie scurtate, iar deciziile negative să fie puse în aplicare mai rapid și mai eficient, dată fiind necesitatea de a consolida nu numai dialogul între nivelurile politice, ci mai ales încrederea cetățenilor în sistemul de azil european sau național; |
| --- | --- |

3.

consideră că instrumentele şi căile de dialog politic între UE, statele membre şi organizaţiile societăţii civile funcționează, dar observă că dialogul politic între autoritățile locale/regionale şi nivelul european este fragmentat sau se desfășoară pe baze ad-hoc. Prin urmare, Comitetul propune ca autoritățile locale și regionale să fie implicate activ și experiența lor să fie utilizată pentru a îmbunătăți standardele în ceea ce privește condițiile de primire și procedurile de azil, precum și ca acestor autorități să li se furnizeze formare profesională și asistență în crearea unor colaborări în rețea. Deseori, autoritățile locale și regionale din statele membre responsabile pentru primirea refugiaților nu dispun de resurse suficiente pentru a îndeplini această sarcină, dincolo de faptul că numărul de cereri de azil este în continuă creștere. În această privință, Comitetul consideră că este prioritar să fie stimulate capacitățile autorităților locale și regionale de a identifica și de a proteja grupurile vulnerabile, în special minorii neînsoțiți, aceștia fiind adesea exploatați de grupurile de infractori în scopul muncii forțate, al sclaviei sexuale sau chiar al traficului de organe. Și procedurile de azil trebuie să fie scurtate, iar deciziile negative să fie puse în aplicare mai rapid și mai eficient, dată fiind necesitatea de a consolida nu numai dialogul între nivelurile politice, ci mai ales încrederea cetățenilor în sistemul de azil european sau național;

| 4. | salută angajamentul Comisiei de a face propuneri de revizuire a așa-numitului Regulament Dublin, care, din punct de vedere practic, s-a dovedit imposibil de aplicat; invită Comisia să inițieze o dezbatere pe marginea acestor propuneri cât mai curând posibil, asigurându-se că abordarea coercitivă va fi abandonată în favoarea unor modalități mai durabile de distribuire a responsabilității între statele membre, respectând în același timp drepturile fundamentale ale migranților; |
| --- | --- |

4.

salută angajamentul Comisiei de a face propuneri de revizuire a așa-numitului Regulament Dublin, care, din punct de vedere practic, s-a dovedit imposibil de aplicat; invită Comisia să inițieze o dezbatere pe marginea acestor propuneri cât mai curând posibil, asigurându-se că abordarea coercitivă va fi abandonată în favoarea unor modalități mai durabile de distribuire a responsabilității între statele membre, respectând în același timp drepturile fundamentale ale migranților;

| 5. | încurajează cu fermitate îmbunătățirea colectării de informații pentru a permite o abordare proactivă și preventivă, care să permită evitarea pierderii de vieți omenești, inclusiv cooperarea între serviciile de informații de la nivelul UE și național, precum și cu serviciile de informații maritime; |
| --- | --- |

5.

încurajează cu fermitate îmbunătățirea colectării de informații pentru a permite o abordare proactivă și preventivă, care să permită evitarea pierderii de vieți omenești, inclusiv cooperarea între serviciile de informații de la nivelul UE și național, precum și cu serviciile de informații maritime;

| 6. | subliniază că la politicile de transfer și reinstalare ar trebui să participe toate țările europene, prin sistemul de cote, și să țină seama de criteriile geografice și demografice, de dimensiunea unei regiuni sau a unui stat membru, de mărimea populației, de situația economică, de nevoile pieței forței de muncă și de infrastructura și serviciile disponibile, precum și de alți factori relevanți, cum ar fi reîntregirea familiei. Prin urmare, Comitetul salută specificarea, în Agenda europeană privind migrația, a unor astfel de criterii pentru sistemele de transfer și reinstalare în Europa, pentru a se ajunge la un răspuns politic mai sustenabil în acest sens. ia act de faptul că Comisia Europeană a invocat clauza de urgență [art. 78 alineatul (3) din TFUE], care pare pe deplin justificată în condițiile actuale; subliniază, cu toate acestea, că ar trebui adoptate măsuri suplimentare, cu implicarea deplină a Parlamentului European pentru a asigura transparența și legitimitatea procesului; |
| --- | --- |

6.

subliniază că la politicile de transfer și reinstalare ar trebui să participe toate țările europene, prin sistemul de cote, și să țină seama de criteriile geografice și demografice, de dimensiunea unei regiuni sau a unui stat membru, de mărimea populației, de situația economică, de nevoile pieței forței de muncă și de infrastructura și serviciile disponibile, precum și de alți factori relevanți, cum ar fi reîntregirea familiei. Prin urmare, Comitetul salută specificarea, în Agenda europeană privind migrația, a unor astfel de criterii pentru sistemele de transfer și reinstalare în Europa, pentru a se ajunge la un răspuns politic mai sustenabil în acest sens. ia act de faptul că Comisia Europeană a invocat clauza de urgență [art. 78 alineatul (3) din TFUE], care pare pe deplin justificată în condițiile actuale; subliniază, cu toate acestea, că ar trebui adoptate măsuri suplimentare, cu implicarea deplină a Parlamentului European pentru a asigura transparența și legitimitatea procesului;

| 7. | subliniază faptul că repartizarea neuniformă a solicitanților de azil și a refugiaților între statele membre, dar și între regiuni, și în interiorul acestora, reprezintă o provocare majoră pentru autoritățile locale și regionale, ca și lipsa planificării prospective și a abilității de a pregăti primirea cu suficient timp în avans. Soluțiile improvizate îngreunează asigurarea unui proces de integrare rapid și reușit. Autoritățile locale și regionale depind de fonduri garantate din partea nivelului național și european, pentru a putea asigura pe termen lung capacitatea de primire a solicitanților de azil și a refugiaților și a face față fluctuațiilor neprevăzute a numărului acestora, fluctuații la care migrația este supusă prin însăși natura sa. Comitetul îndeamnă toate statele membre să pună în aplicare principiile solidarității și partajării echitabile a responsabilității, astfel cum este prevăzut în articolul 80 din TFUE și să coopereze cu autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare și funcționarea mecanismului de transfer și a propunerilor privind introducerea unui mecanism de redistribuire, formulate la sfârșitul lunii mai; așteaptă cu interes noi propuneri privind un sistem de transfer cu declanșare automată; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că repartizarea neuniformă a solicitanților de azil și a refugiaților între statele membre, dar și între regiuni, și în interiorul acestora, reprezintă o provocare majoră pentru autoritățile locale și regionale, ca și lipsa planificării prospective și a abilității de a pregăti primirea cu suficient timp în avans. Soluțiile improvizate îngreunează asigurarea unui proces de integrare rapid și reușit. Autoritățile locale și regionale depind de fonduri garantate din partea nivelului național și european, pentru a putea asigura pe termen lung capacitatea de primire a solicitanților de azil și a refugiaților și a face față fluctuațiilor neprevăzute a numărului acestora, fluctuații la care migrația este supusă prin însăși natura sa. Comitetul îndeamnă toate statele membre să pună în aplicare principiile solidarității și partajării echitabile a responsabilității, astfel cum este prevăzut în articolul 80 din TFUE și să coopereze cu autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare și funcționarea mecanismului de transfer și a propunerilor privind introducerea unui mecanism de redistribuire, formulate la sfârșitul lunii mai; așteaptă cu interes noi propuneri privind un sistem de transfer cu declanșare automată;

| 8. | consideră că un aspect important care va facilita obținerea acordului în Europa este nivelul încrederii publicului în capacitatea noastră de a preveni cu succes noi pierderi de vieți omenești, de a desființa rețelele de trafic cu ființe umane și de a integra refugiații care au cu adevărat nevoie de protecție. Din acest motiv, Comitetul invită Comisia Europeană să colaboreze cu Comitetul European al Regiunilor în regim de urgență, cu scopul de a identifica politici de integrare reușite, a sensibiliza opinia publică cu privire la acestea și de a facilita adoptarea lor în întreaga Europă. Comitetul solicită Comisiei Europene să reamintească statelor membre și autorităților locale și regionale rolul pe care îl pot juca fondurile structurale și de investiții europene în sprijinirea politicilor de integrare; |
| --- | --- |

8.

consideră că un aspect important care va facilita obținerea acordului în Europa este nivelul încrederii publicului în capacitatea noastră de a preveni cu succes noi pierderi de vieți omenești, de a desființa rețelele de trafic cu ființe umane și de a integra refugiații care au cu adevărat nevoie de protecție. Din acest motiv, Comitetul invită Comisia Europeană să colaboreze cu Comitetul European al Regiunilor în regim de urgență, cu scopul de a identifica politici de integrare reușite, a sensibiliza opinia publică cu privire la acestea și de a facilita adoptarea lor în întreaga Europă. Comitetul solicită Comisiei Europene să reamintească statelor membre și autorităților locale și regionale rolul pe care îl pot juca fondurile structurale și de investiții europene în sprijinirea politicilor de integrare;

| 9. | reamintește că autoritățile locale și regionale se află în prima linie, dar fără a dispune de resurse suficiente. Acestora le incumbă adesea răspunderea umană, tehnică și financiară de a salva vieți omenești și de a oferi sprijin migranților pentru a se integra din punct de vedere economic și social. În realitate, ele sunt obligate să facă față cu propriile resurse unei crize în materie de migrație care afectează, pe lângă zona Mediteranei, întreaga Europă. Comitetul solicită sporirea sprijinului pentru regiunile care găzduiesc cei mai mulți migranți, pentru a le asigura acestora din urmă o primire în condiții decente; |
| --- | --- |

9.

reamintește că autoritățile locale și regionale se află în prima linie, dar fără a dispune de resurse suficiente. Acestora le incumbă adesea răspunderea umană, tehnică și financiară de a salva vieți omenești și de a oferi sprijin migranților pentru a se integra din punct de vedere economic și social. În realitate, ele sunt obligate să facă față cu propriile resurse unei crize în materie de migrație care afectează, pe lângă zona Mediteranei, întreaga Europă. Comitetul solicită sporirea sprijinului pentru regiunile care găzduiesc cei mai mulți migranți, pentru a le asigura acestora din urmă o primire în condiții decente;

| 10. | atrage atenția asupra faptului că trebuie acordată mai multă atenție temei securității, prin intensificarea controalelor asupra migranților, astfel încât să fie combătute stimularea imigrării clandestine și pătrunderea rețelelor infracționale, alegându-i și protejându-i pe cei care se refugiază din calea situațiilor reale de urgență umanitară de cei care doresc să imigreze în mod ilegal; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra faptului că trebuie acordată mai multă atenție temei securității, prin intensificarea controalelor asupra migranților, astfel încât să fie combătute stimularea imigrării clandestine și pătrunderea rețelelor infracționale, alegându-i și protejându-i pe cei care se refugiază din calea situațiilor reale de urgență umanitară de cei care doresc să imigreze în mod ilegal;

| 11. | salută majorarea bugetului pentru operațiunile Poseidon și Triton ale UE, precum și angajamentul a cincisprezece state membre de a furniza resurse suplimentare, care ar trebui să permită UE să reacționeze mai eficient în situații de urgență, și subliniază necesitatea de a adapta aria geografică a ambelor operațiuni la problemele existente. Comitetul subliniază necesitatea ca toate statele membre să își asume responsabilitățile care le revin și solicită introducerea unui mecanism care să prevadă o nouă majorare a acestui buget, în conformitate cu cerințele în continuă schimbare pentru operațiunile de salvare eficiente atâta timp cât este nevoie. De asemenea, acesta subliniază că fondurile și resursele ar trebui să fie eliberate cât mai repede posibil, fără să fie întârziate din cauza procedurilor birocratice inutile; Comitetul încurajează Comisia să elaboreze cât mai rapid propunerile de revizuire a mandatului FRONTEX, pentru a furniza o bază juridică solidă operațiunilor de căutare și salvare; |
| --- | --- |

11.

salută majorarea bugetului pentru operațiunile Poseidon și Triton ale UE, precum și angajamentul a cincisprezece state membre de a furniza resurse suplimentare, care ar trebui să permită UE să reacționeze mai eficient în situații de urgență, și subliniază necesitatea de a adapta aria geografică a ambelor operațiuni la problemele existente. Comitetul subliniază necesitatea ca toate statele membre să își asume responsabilitățile care le revin și solicită introducerea unui mecanism care să prevadă o nouă majorare a acestui buget, în conformitate cu cerințele în continuă schimbare pentru operațiunile de salvare eficiente atâta timp cât este nevoie. De asemenea, acesta subliniază că fondurile și resursele ar trebui să fie eliberate cât mai repede posibil, fără să fie întârziate din cauza procedurilor birocratice inutile; Comitetul încurajează Comisia să elaboreze cât mai rapid propunerile de revizuire a mandatului FRONTEX, pentru a furniza o bază juridică solidă operațiunilor de căutare și salvare;

| 12. | propune ca EU-LISA (Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție), să elaboreze în viitorul apropiat un sistem complet de schimb de date pe tema migrației și autorităților locale, pe baza sistemului VIS, cu asigurarea în același timp a protecției datelor cu caracter personal. Un astfel de sistem ar putea fi foarte util în difuzarea cunoștințelor și în schimbul de experiență în ceea ce privește gestionarea locuințelor, în prelucrarea cererilor solicitanților de azil și ale refugiaților, în elaborarea unor politici de integrare și în combaterea migrației ilegale. De asemenea, ar oferi soluții practice pentru încurajarea cooperării în acest domeniu, între diferitele autorități naționale și autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

12.

propune ca EU-LISA (Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție), să elaboreze în viitorul apropiat un sistem complet de schimb de date pe tema migrației și autorităților locale, pe baza sistemului VIS, cu asigurarea în același timp a protecției datelor cu caracter personal. Un astfel de sistem ar putea fi foarte util în difuzarea cunoștințelor și în schimbul de experiență în ceea ce privește gestionarea locuințelor, în prelucrarea cererilor solicitanților de azil și ale refugiaților, în elaborarea unor politici de integrare și în combaterea migrației ilegale. De asemenea, ar oferi soluții practice pentru încurajarea cooperării în acest domeniu, între diferitele autorități naționale și autoritățile locale și regionale;

| 13. | consideră că răspunsul UE la provocările și șansele migrației va fi incomplet dacă situațiile economice și în special politice din țările de origine sunt abordate separat. În consecință, Comitetul salută recomandarea Comisiei Europene de a implica țările terțe și de a se încheia acorduri, pentru a gestiona fluxurile de migrație și a consolida capacitatea de intervenție și de salvare a vieților migranților aflați în dificultate. Comitetul sugerează că acest angajament ar trebui, de asemenea, urmărit la nivel subnațional, implicând și autoritățile de aplicare a legii, pentru a obține rezultate tangibile pe teren în combaterea rețelelor de trafic de persoane, în stabilirea unor trasee de migrație legală și în punerea în aplicare a politicilor în materie de returnare. Invită UE, statele membre și autorităţile locale și regionale să își intensifice eforturile menite să sprijine consolidarea capacității țărilor terțe de a funcționa normal în economia globală, în special prin comerț și prin dezvoltarea antreprenoriatului local; în acest context, solicită statelor membre să își respecte angajamentul de a aloca cel puțin 0,7 % din VNB în favoarea ajutoarelor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

13.

consideră că răspunsul UE la provocările și șansele migrației va fi incomplet dacă situațiile economice și în special politice din țările de origine sunt abordate separat. În consecință, Comitetul salută recomandarea Comisiei Europene de a implica țările terțe și de a se încheia acorduri, pentru a gestiona fluxurile de migrație și a consolida capacitatea de intervenție și de salvare a vieților migranților aflați în dificultate. Comitetul sugerează că acest angajament ar trebui, de asemenea, urmărit la nivel subnațional, implicând și autoritățile de aplicare a legii, pentru a obține rezultate tangibile pe teren în combaterea rețelelor de trafic de persoane, în stabilirea unor trasee de migrație legală și în punerea în aplicare a politicilor în materie de returnare. Invită UE, statele membre și autorităţile locale și regionale să își intensifice eforturile menite să sprijine consolidarea capacității țărilor terțe de a funcționa normal în economia globală, în special prin comerț și prin dezvoltarea antreprenoriatului local; în acest context, solicită statelor membre să își respecte angajamentul de a aloca cel puțin 0,7 % din VNB în favoarea ajutoarelor pentru dezvoltare;

| 14. | ia act de faptul că o cooperare stabilă cu guverne din Africa de Nord reduce plecările de pe coasta acestor state și, prin urmare, riscul pierderii de vieți omenești pe mare. Este necesar și chiar indispensabil ca UE să pună la dispoziția statelor membre de pe țărmul Mediteranei fonduri suplimentare care să le permită acestora să acționeze împreună cu țările interesate din nordul Africii, în vederea: (i) unor măsuri de salvare în largul mării; (ii) constituirii unor zone de primire pe coastele din nordul Africii, dacă este necesar; (iii) modernizării instrumentelor de control, în scopul limitării plecărilor și, ca atare, a riscurilor de moarte în largul mării; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că o cooperare stabilă cu guverne din Africa de Nord reduce plecările de pe coasta acestor state și, prin urmare, riscul pierderii de vieți omenești pe mare. Este necesar și chiar indispensabil ca UE să pună la dispoziția statelor membre de pe țărmul Mediteranei fonduri suplimentare care să le permită acestora să acționeze împreună cu țările interesate din nordul Africii, în vederea: (i) unor măsuri de salvare în largul mării; (ii) constituirii unor zone de primire pe coastele din nordul Africii, dacă este necesar; (iii) modernizării instrumentelor de control, în scopul limitării plecărilor și, ca atare, a riscurilor de moarte în largul mării;

| 15. | reiterează solicitarea de a se crea „parteneriate pentru imigrație și integrare” între orașele și regiunile din țările de origine și de destinație, pentru intensificarea cooperării și pentru consolidarea încrederii reciproce. Aceste parteneriate ar urma să cuprindă măsuri pregătitoare (de exemplu cursuri de limbă, formare culturală și civică), proiecte de imigrare individuale, inclusiv programe de formare a lucrătorilor, precum și înființarea unor programe de migrație circulară, repatriere voluntară și de reintegrare a migranților. Aceste parteneriate vor completa activitatea ofițerilor de legătură în materie de migrație din Europa, care sunt atașați pe lângă delegațiile UE din principalele țări terțe; |
| --- | --- |

15.

reiterează solicitarea de a se crea „parteneriate pentru imigrație și integrare” între orașele și regiunile din țările de origine și de destinație, pentru intensificarea cooperării și pentru consolidarea încrederii reciproce. Aceste parteneriate ar urma să cuprindă măsuri pregătitoare (de exemplu cursuri de limbă, formare culturală și civică), proiecte de imigrare individuale, inclusiv programe de formare a lucrătorilor, precum și înființarea unor programe de migrație circulară, repatriere voluntară și de reintegrare a migranților. Aceste parteneriate vor completa activitatea ofițerilor de legătură în materie de migrație din Europa, care sunt atașați pe lângă delegațiile UE din principalele țări terțe;

| 16. | consideră că un rol central în dezvoltarea viitoarei politici în domeniul migrației trebuie să îl joace crearea de canale și oportunități pentru cetățenii din afara UE de a călători în Europa pentru a munci sau a studia. Comitetul subliniază că este deci esențial să se dezvolte o cooperare mai strânsă cu alte țări în cauză și să se asigure campanii de informare în mijloacele de comunicare din țările respective cu privire la posibilitățile oferite pentru migrația legală către Europa, pericolele semnificative legate de migrația ilegală și politica de returnare a UE; |
| --- | --- |

16.

consideră că un rol central în dezvoltarea viitoarei politici în domeniul migrației trebuie să îl joace crearea de canale și oportunități pentru cetățenii din afara UE de a călători în Europa pentru a munci sau a studia. Comitetul subliniază că este deci esențial să se dezvolte o cooperare mai strânsă cu alte țări în cauză și să se asigure campanii de informare în mijloacele de comunicare din țările respective cu privire la posibilitățile oferite pentru migrația legală către Europa, pericolele semnificative legate de migrația ilegală și politica de returnare a UE;

| 17. | reafirmă importanța abordării cauzelor profunde ale fluxului migrator neregulat către Europa, și deci însemnătatea dezvoltării democrației locale și a economiilor din țările terțe, ca aspect esențial pentru stabilitatea lor politică, și invită Comisia Europeană și statele membre să dezvolte în continuare cooperarea existentă cu Comitetul European al Regiunilor și cu autoritățile locale și regionale din Europa, pentru a contribui la consolidarea capacității administrative la nivel local în țările respective. În consecință, Comitetul atrage atenția asupra rolului pe care îl joacă Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), Conferința autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) și Comisia intermediteraneeană a Conferinței regiunilor maritime periferice din Europa (CRMP); subliniază că ARLEM și CORLEAP pot fi utilizate nu numai ca platforme ce sprijină implicarea în dialogul local și regional pe tema modalităților de prevenire a traficului de ființe umane și a introducerii ilegale de imigranți, precum și de combatere a grupurilor de crimă organizată, dar și ca platforme de promovare a bunei guvernanțe, a stabilității și păcii; |
| --- | --- |

17.

reafirmă importanța abordării cauzelor profunde ale fluxului migrator neregulat către Europa, și deci însemnătatea dezvoltării democrației locale și a economiilor din țările terțe, ca aspect esențial pentru stabilitatea lor politică, și invită Comisia Europeană și statele membre să dezvolte în continuare cooperarea existentă cu Comitetul European al Regiunilor și cu autoritățile locale și regionale din Europa, pentru a contribui la consolidarea capacității administrative la nivel local în țările respective. În consecință, Comitetul atrage atenția asupra rolului pe care îl joacă Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), Conferința autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) și Comisia intermediteraneeană a Conferinței regiunilor maritime periferice din Europa (CRMP); subliniază că ARLEM și CORLEAP pot fi utilizate nu numai ca platforme ce sprijină implicarea în dialogul local și regional pe tema modalităților de prevenire a traficului de ființe umane și a introducerii ilegale de imigranți, precum și de combatere a grupurilor de crimă organizată, dar și ca platforme de promovare a bunei guvernanțe, a stabilității și păcii;

| 18. | își mandatează președintele să transmită această rezoluție Parlamentului European, Consiliului, Comisiei Europene și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

18.

își mandatează președintele să transmită această rezoluție Parlamentului European, Consiliului, Comisiei Europene și președintelui Consiliului European.

Bruxelles, 8 iulie 2015.

Preşedintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

| 22.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 313/5

---

Rezoluție privind alimentația sustenabilă

(2015/C 313/02)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută faptul că EXPO 2015 pe tema „Să hrănim planeta. Energie pentru viață” coincide cu Anul european pentru dezvoltare și cu termenul de punere în aplicare a celor opt obiective de dezvoltare ale mileniului cu privire la eradicarea sărăciei și a foametei și la asigurarea durabilității mediului; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că EXPO 2015 pe tema „Să hrănim planeta. Energie pentru viață” coincide cu Anul european pentru dezvoltare și cu termenul de punere în aplicare a celor opt obiective de dezvoltare ale mileniului cu privire la eradicarea sărăciei și a foametei și la asigurarea durabilității mediului;

| 2. | subliniază că Uniunea Europeană joacă un rol de protagonist pe scena mondială în abordarea provocărilor legate de securitatea alimentară și nutrițională și de durabilitate și încurajează investițiile în știință și inovare, ca factor-cheie pentru asigurarea accesului universal la o hrană sănătoasă, nutritivă și produsă în mod sustenabil; reamintește că Tratatul de la Roma prefigura deja PAC ca politică comună, cu obiectivul de a pune la dispoziţie resurse alimentare la prețuri accesibile pentru toți cetățenii UE și de a garanta un standard de viață adecvat pentru agricultori; reamintește că securitatea alimentară, recunoscută ca drept fundamental al omenirii în Declaraţia universală a drepturilor omului, reprezintă o condiţie esenţială pentru reducerea sărăciei; CoR subliniază că 122,6 milioane de persoane din Uniunea Europeană (24,5 % din populație) trăiesc sub pragul sărăciei și că 9,6 % din populație trăiește în condiții de lipsuri materiale grave; Comitetul reafirmă că este important ca Uniunea Europeană să le asigure propriilor cetățeni, în special celor mai defavorizați, accesul la o alimentaţie sănătoasă, suficientă, adecvată și hrănitoare; |
| --- | --- |

2.

subliniază că Uniunea Europeană joacă un rol de protagonist pe scena mondială în abordarea provocărilor legate de securitatea alimentară și nutrițională și de durabilitate și încurajează investițiile în știință și inovare, ca factor-cheie pentru asigurarea accesului universal la o hrană sănătoasă, nutritivă și produsă în mod sustenabil; reamintește că Tratatul de la Roma prefigura deja PAC ca politică comună, cu obiectivul de a pune la dispoziţie resurse alimentare la prețuri accesibile pentru toți cetățenii UE și de a garanta un standard de viață adecvat pentru agricultori; reamintește că securitatea alimentară, recunoscută ca drept fundamental al omenirii în Declaraţia universală a drepturilor omului, reprezintă o condiţie esenţială pentru reducerea sărăciei; CoR subliniază că 122,6 milioane de persoane din Uniunea Europeană (24,5 % din populație) trăiesc sub pragul sărăciei și că 9,6 % din populație trăiește în condiții de lipsuri materiale grave; Comitetul reafirmă că este important ca Uniunea Europeană să le asigure propriilor cetățeni, în special celor mai defavorizați, accesul la o alimentaţie sănătoasă, suficientă, adecvată și hrănitoare;

| 3. | subliniază că UE ar trebui să își mențină standardele ridicate în ceea ce privește siguranța alimentară și securitatea alimentară, ca trăsături de calitate distinctive ale produselor europene la nivel mondial; în acest context, reamintește solicitarea sa ca, în acordurile comerciale bilaterale, să nu se reducă în niciun caz nivelul normelor juridice în vigoare în statele membre ale UE referitoare la siguranța alimentară și la bunăstarea animalelor, precum și convingerea sa că, dimpotrivă, trebuie să depunem eforturi pentru a ridica și mai mult acest nivel; |
| --- | --- |

3.

subliniază că UE ar trebui să își mențină standardele ridicate în ceea ce privește siguranța alimentară și securitatea alimentară, ca trăsături de calitate distinctive ale produselor europene la nivel mondial; în acest context, reamintește solicitarea sa ca, în acordurile comerciale bilaterale, să nu se reducă în niciun caz nivelul normelor juridice în vigoare în statele membre ale UE referitoare la siguranța alimentară și la bunăstarea animalelor, precum și convingerea sa că, dimpotrivă, trebuie să depunem eforturi pentru a ridica și mai mult acest nivel;

| 4. | observă că lumea se confruntă în prezent cu o gamă largă de provocări semnificative: creșterea continuă a populației, creșterea ponderii clasei de mijloc și a puterii de cumpărare, care determină schimbări ale obiceiurilor alimentare (varietate, produse de bază și produse de înaltă calitate), la care se adaugă amenințările la adresa capacității globale de producție agricolă, ca urmare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

4.

observă că lumea se confruntă în prezent cu o gamă largă de provocări semnificative: creșterea continuă a populației, creșterea ponderii clasei de mijloc și a puterii de cumpărare, care determină schimbări ale obiceiurilor alimentare (varietate, produse de bază și produse de înaltă calitate), la care se adaugă amenințările la adresa capacității globale de producție agricolă, ca urmare a schimbărilor climatice;

| 5. | salută faptul că dezvoltarea durabilă a devenit o condiție indispensabilă a oricărei strategii de creștere socioeconomică și solicită un angajament politic sporit la toate nivelurile de guvernanță cu privire la resursele din toate sectoarele; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că dezvoltarea durabilă a devenit o condiție indispensabilă a oricărei strategii de creștere socioeconomică și solicită un angajament politic sporit la toate nivelurile de guvernanță cu privire la resursele din toate sectoarele;

| 6. | subliniază că democrația alimentară este un proces ascendent care trebuie să înceapă la nivelul local al regiunilor și orașelor, astfel încât să fie adoptate politici care să contribuie la securitatea și durabilitatea alimentară, CoR invitând autoritățile locale să recunoască fiecărui teritoriu dreptul la o alimentație sănătoasă și durabilă; |
| --- | --- |

6.

subliniază că democrația alimentară este un proces ascendent care trebuie să înceapă la nivelul local al regiunilor și orașelor, astfel încât să fie adoptate politici care să contribuie la securitatea și durabilitatea alimentară, CoR invitând autoritățile locale să recunoască fiecărui teritoriu dreptul la o alimentație sănătoasă și durabilă;

| 7. | subliniază necesitatea de a consolida legăturile dintre diferitele sectoare legate de produsele alimentare, cum ar fi energia, silvicultura, resursele marine, apa, deșeurile, agricultura, schimbările climatice, știința și cercetarea și unele aspecte legate de destinația terenurilor, deoarece toate acestea joacă un rol crucial în crearea economiei ecologice; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea de a consolida legăturile dintre diferitele sectoare legate de produsele alimentare, cum ar fi energia, silvicultura, resursele marine, apa, deșeurile, agricultura, schimbările climatice, știința și cercetarea și unele aspecte legate de destinația terenurilor, deoarece toate acestea joacă un rol crucial în crearea economiei ecologice;

| 8. | în acest context, solicită ca agricultura şi lanțul de aprovizionare cu produse alimentare să economisească mai mult apa și combustibilii fosili, să utilizeze mai puține îngrășăminte și produse fitosanitare, să fie mai diversificate și mai inteligente în ceea ce privește exploatarea la maximum a sinergiilor dintre cultivarea plantelor, creșterea animalelor, gestionarea deșeurilor organice și fluxurile de reziduuri și să utilizeze surse de energie diversificate; |
| --- | --- |

8.

în acest context, solicită ca agricultura şi lanțul de aprovizionare cu produse alimentare să economisească mai mult apa și combustibilii fosili, să utilizeze mai puține îngrășăminte și produse fitosanitare, să fie mai diversificate și mai inteligente în ceea ce privește exploatarea la maximum a sinergiilor dintre cultivarea plantelor, creșterea animalelor, gestionarea deșeurilor organice și fluxurile de reziduuri și să utilizeze surse de energie diversificate;

| 9. | menționează că activitățile agricole sunt foarte importante pentru dezvoltarea unor zone mai echilibrate și cu un grad mai mare de coeziune teritorială, în special a zonelor rurale, deoarece ele asigură locuri de muncă pentru aproape 30 de milioane de persoane; menționează că zonele rurale reprezintă 90 % din teritoriul Uniunii și căminul a 60 % din populația sa, dar sunt deseori mai puțin dezvoltate economic decât zonele urbane; subliniază că, pentru a încuraja competitivitatea, pentru a mări reziliența și pentru a crea noi locuri de muncă, zonele rurale ar trebui să se concentreze asupra unor aspecte economice și de mediu diversificate ale dezvoltării rurale, nu doar asupra agriculturii; |
| --- | --- |

9.

menționează că activitățile agricole sunt foarte importante pentru dezvoltarea unor zone mai echilibrate și cu un grad mai mare de coeziune teritorială, în special a zonelor rurale, deoarece ele asigură locuri de muncă pentru aproape 30 de milioane de persoane; menționează că zonele rurale reprezintă 90 % din teritoriul Uniunii și căminul a 60 % din populația sa, dar sunt deseori mai puțin dezvoltate economic decât zonele urbane; subliniază că, pentru a încuraja competitivitatea, pentru a mări reziliența și pentru a crea noi locuri de muncă, zonele rurale ar trebui să se concentreze asupra unor aspecte economice și de mediu diversificate ale dezvoltării rurale, nu doar asupra agriculturii;

| 10. | reamintește obiectivele stabilite în politica agricolă comună în ceea ce privește gestionarea durabilă a resurselor naturale, securitatea alimentară, prezența activității agricole în toate teritoriile europene, dezvoltarea regională echilibrată, competitivitatea agriculturii europene, sprijinirea tinerilor agricultori și simplificarea continuă a PAC; își reiterează poziția critică legată de insuficiența unor măsuri care să introducă o concurență sporită pentru exploatațiile mici și medii; regretă faptul că PAC favorizează în continuare producțiile la scară mare, în detrimentul exploatațiilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

10.

reamintește obiectivele stabilite în politica agricolă comună în ceea ce privește gestionarea durabilă a resurselor naturale, securitatea alimentară, prezența activității agricole în toate teritoriile europene, dezvoltarea regională echilibrată, competitivitatea agriculturii europene, sprijinirea tinerilor agricultori și simplificarea continuă a PAC; își reiterează poziția critică legată de insuficiența unor măsuri care să introducă o concurență sporită pentru exploatațiile mici și medii; regretă faptul că PAC favorizează în continuare producțiile la scară mare, în detrimentul exploatațiilor mici și mijlocii;

| 11. | consideră că zonele rurale se numără printre cele mai vulnerabile zone afectate de schimbările climatice, motiv pentru care solicită includerea unor măsuri de atenuare și de adaptare în instrumentele de amenajare teritorială, de gestionare sau bugetare, astfel încât mecanismele participative și practicile agricole să poată fi folosite pentru a facilita dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

11.

consideră că zonele rurale se numără printre cele mai vulnerabile zone afectate de schimbările climatice, motiv pentru care solicită includerea unor măsuri de atenuare și de adaptare în instrumentele de amenajare teritorială, de gestionare sau bugetare, astfel încât mecanismele participative și practicile agricole să poată fi folosite pentru a facilita dezvoltarea durabilă;

| 12. | având în vedere tendinţele actuale ale stilului de viaţă din comunităţile urbane, propune promovarea beneficiilor vieţii în zonele rurale. Inițiativele care generează legături strânse între agricultori și consumatorii de alimente pot contribui în mod semnificativ la dezvoltarea zonelor periurbane și a altor genuri de relații între mediul rural și cel urban, inclusiv a parteneriatelor teritoriale în zonele funcționale; |
| --- | --- |

12.

având în vedere tendinţele actuale ale stilului de viaţă din comunităţile urbane, propune promovarea beneficiilor vieţii în zonele rurale. Inițiativele care generează legături strânse între agricultori și consumatorii de alimente pot contribui în mod semnificativ la dezvoltarea zonelor periurbane și a altor genuri de relații între mediul rural și cel urban, inclusiv a parteneriatelor teritoriale în zonele funcționale;

| 13. | subliniază, de asemenea, importanța unui proiect cuprinzător de repopulare a zonelor rurale abandonate și depopulate (zone izolate, zone montane etc.), al cărui obiectiv să fie reabilitarea totală a terenurilor și valorificarea microproducției locale, având drept corolar protejarea biodiversității; |
| --- | --- |

13.

subliniază, de asemenea, importanța unui proiect cuprinzător de repopulare a zonelor rurale abandonate și depopulate (zone izolate, zone montane etc.), al cărui obiectiv să fie reabilitarea totală a terenurilor și valorificarea microproducției locale, având drept corolar protejarea biodiversității;

| 14. | solicită lanţuri de aprovizionare scurte pentru produsele agricole, deoarece ele contribuie la dezvoltarea producţiei durabile şi a consumului responsabil. Acestea răspund la cererea tot mai mare a consumatorilor de produse autentice, de sezon, locale şi din interiorul comunităţii. Acesta este și un model de consum responsabil din punct de vedere social, care respectă mediul, reduce cantitatea de ambalaje și deșeurile alimentare, limitează emisiile de CO2 şi sprijină practicile de producţie durabile; |
| --- | --- |

14.

solicită lanţuri de aprovizionare scurte pentru produsele agricole, deoarece ele contribuie la dezvoltarea producţiei durabile şi a consumului responsabil. Acestea răspund la cererea tot mai mare a consumatorilor de produse autentice, de sezon, locale şi din interiorul comunităţii. Acesta este și un model de consum responsabil din punct de vedere social, care respectă mediul, reduce cantitatea de ambalaje și deșeurile alimentare, limitează emisiile de CO2 şi sprijină practicile de producţie durabile;

| 15. | este de părere că de mult ar fi trebuit creat un logo european pentru identificarea acestor produse și așteaptă cu interes o propunere operațională; |
| --- | --- |

15.

este de părere că de mult ar fi trebuit creat un logo european pentru identificarea acestor produse și așteaptă cu interes o propunere operațională;

| 16. | ia notă de faptul că producția locală de alimente, în special cea de produse agroalimentare de calitate certificată DOP și IGP, având cele mai ridicate standarde stabilite de norme de producție stricte, nu reprezintă doar un obiectiv imperativ, care creează noi locuri de muncă la nivel local și noi competențe, ci poate să contribuie și la dezvoltarea socială și economică a regiunilor noastre, prevenind depopularea sau presiunea demografică excesivă asupra orașelor; |
| --- | --- |

16.

ia notă de faptul că producția locală de alimente, în special cea de produse agroalimentare de calitate certificată DOP și IGP, având cele mai ridicate standarde stabilite de norme de producție stricte, nu reprezintă doar un obiectiv imperativ, care creează noi locuri de muncă la nivel local și noi competențe, ci poate să contribuie și la dezvoltarea socială și economică a regiunilor noastre, prevenind depopularea sau presiunea demografică excesivă asupra orașelor;

| 17. | subliniază, de asemenea, că zonele defavorizate, în special regiunile montane, ale căror produse sunt apreciate pentru calitate, sunt grevate de costuri suplimentare care creează dificultăți și mărește prețurile producției alimentare; |
| --- | --- |

17.

subliniază, de asemenea, că zonele defavorizate, în special regiunile montane, ale căror produse sunt apreciate pentru calitate, sunt grevate de costuri suplimentare care creează dificultăți și mărește prețurile producției alimentare;

| 18. | solicită ca alimentele nemodificate genetic să formeze o parte semnificativă a unei diete durabile; amintește că numeroase autorități locale și regionale s-au declarat împotriva culturilor modificate genetic pe propriul teritoriu, proclamându-se „zone libere de OMG-uri” și asociindu-se în rețele; |
| --- | --- |

18.

solicită ca alimentele nemodificate genetic să formeze o parte semnificativă a unei diete durabile; amintește că numeroase autorități locale și regionale s-au declarat împotriva culturilor modificate genetic pe propriul teritoriu, proclamându-se „zone libere de OMG-uri” și asociindu-se în rețele;

| 19. | recomandă ca diferitele părți interesate de producția durabilă și de consumul responsabil, de exemplu universitățile, școlile și spitalele, să fie informate cu privire la posibilitățile de a include criterii de durabilitate în anunțurile de participare (de exemplu: proximitatea locului de producție, alimente organice), astfel încât să le utilizeze în mod real; |
| --- | --- |

19.

recomandă ca diferitele părți interesate de producția durabilă și de consumul responsabil, de exemplu universitățile, școlile și spitalele, să fie informate cu privire la posibilitățile de a include criterii de durabilitate în anunțurile de participare (de exemplu: proximitatea locului de producție, alimente organice), astfel încât să le utilizeze în mod real;

| 20. | solicită, în consecință, să fie facilitate și consolidate căi de colaborare și corelare între diversele niveluri legislative ale Uniunii Europene, ale statelor membre și ale regiunilor Europei, astfel încât să fie aprobată cât mai repede revizuirea normelor privind trasabilitatea și etichetarea produselor, pentru a oferi specificații clare, care să le permită consumatorilor să decidă cu privire la utilizarea în cunoștință de cauză a produselor, inclusiv prin recunoașterea sectoarelor fără organisme modificate genetic; |
| --- | --- |

20.

solicită, în consecință, să fie facilitate și consolidate căi de colaborare și corelare între diversele niveluri legislative ale Uniunii Europene, ale statelor membre și ale regiunilor Europei, astfel încât să fie aprobată cât mai repede revizuirea normelor privind trasabilitatea și etichetarea produselor, pentru a oferi specificații clare, care să le permită consumatorilor să decidă cu privire la utilizarea în cunoștință de cauză a produselor, inclusiv prin recunoașterea sectoarelor fără organisme modificate genetic;

| 21. | recomandă îmbunătățirea sistemului de ajutoare pentru distribuirea fructelor, legumelor și laptelui în școli; dat fiind gradul de prelucrare a produselor eligibile în temeiul sistemului de ajutor și având în vedere importanța principiului alimentației sănătoase de la o vârstă fragedă, sugerează ca ajutorul financiar oferit prin sistemul de ajutor pentru aceste produse să fie limitat la acele produse care conțin doar o cantitate mică de îndulcitori sau de sare și nu conțin aditivi dăunători și potențatori de aromă; |
| --- | --- |

21.

recomandă îmbunătățirea sistemului de ajutoare pentru distribuirea fructelor, legumelor și laptelui în școli; dat fiind gradul de prelucrare a produselor eligibile în temeiul sistemului de ajutor și având în vedere importanța principiului alimentației sănătoase de la o vârstă fragedă, sugerează ca ajutorul financiar oferit prin sistemul de ajutor pentru aceste produse să fie limitat la acele produse care conțin doar o cantitate mică de îndulcitori sau de sare și nu conțin aditivi dăunători și potențatori de aromă;

| 22. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene de a promova reducerea risipei de alimente (1) și de a depune din nou o propunere privind obiectivul de reducere a risipei de alimente cu cel puțin 30 % până în 2025, pe baza propriei propuneri din 2014, care a fost retrasă, de modificare a Directivei cadru privind deșeurile, pentru a promova o economie circulară, și, în acest scop, de a examina posibilitatea extinderii modelului pozitiv de guvernanță al Convenției primarilor; în acest context, sprijină propunerea Parlamentului European de a declara anul 2016 drept „An european împotriva risipei de alimente”; |
| --- | --- |

22.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene de a promova reducerea risipei de alimente (1) și de a depune din nou o propunere privind obiectivul de reducere a risipei de alimente cu cel puțin 30 % până în 2025, pe baza propriei propuneri din 2014, care a fost retrasă, de modificare a Directivei cadru privind deșeurile, pentru a promova o economie circulară, și, în acest scop, de a examina posibilitatea extinderii modelului pozitiv de guvernanță al Convenției primarilor; în acest context, sprijină propunerea Parlamentului European de a declara anul 2016 drept „An european împotriva risipei de alimente”;

| 23. | ia notă de faptul că peste o treime din cheltuielile turistice sunt alocate hranei; subliniază că turismul gastronomic are potențialul de a realiza sustenabilitatea locurilor de muncă de-a lungul întregului an și poate conduce la crearea de locuri de muncă; subliniază că acest lucru poate juca un rol esențial în creșterea economică și în coeziune, pe plan local și regional, precum și în conservarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

23.

ia notă de faptul că peste o treime din cheltuielile turistice sunt alocate hranei; subliniază că turismul gastronomic are potențialul de a realiza sustenabilitatea locurilor de muncă de-a lungul întregului an și poate conduce la crearea de locuri de muncă; subliniază că acest lucru poate juca un rol esențial în creșterea economică și în coeziune, pe plan local și regional, precum și în conservarea patrimoniului cultural;

| 24. | solicită o campanie de sensibilizare a cetățenilor pe tema valorii resurselor genetice și a importanței conservării, studierii și utilizării durabile a acestora, programe de formare adaptate la cererea pieței pentru specialiști și agricultori, precum și măsuri de coordonare, monitorizare și evaluare ce vizează protejarea biodiversităţii în sectorul agricol; |
| --- | --- |

24.

solicită o campanie de sensibilizare a cetățenilor pe tema valorii resurselor genetice și a importanței conservării, studierii și utilizării durabile a acestora, programe de formare adaptate la cererea pieței pentru specialiști și agricultori, precum și măsuri de coordonare, monitorizare și evaluare ce vizează protejarea biodiversităţii în sectorul agricol;

| 25. | subliniază rolul pe care îl joacă autoritățile locale și regionale în adaptarea competențelor tinerilor obținute prin educație și formare profesională, la piața forței de muncă din zonele rurale; se angajează să sprijine și să comunice cele mai bune practici locale și regionale legate de procesele inovatoare aferente metodelor de producție, distribuție și consum de alimente; solicită să se asigure o educație alimentară și să se încurajeze bunele obiceiuri propice sănătății și bunăstării, prin utilizarea mai eficientă a alimentelor și a altor resurse, pentru a spori sensibilizarea publicului și acceptarea societală; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolul pe care îl joacă autoritățile locale și regionale în adaptarea competențelor tinerilor obținute prin educație și formare profesională, la piața forței de muncă din zonele rurale; se angajează să sprijine și să comunice cele mai bune practici locale și regionale legate de procesele inovatoare aferente metodelor de producție, distribuție și consum de alimente; solicită să se asigure o educație alimentară și să se încurajeze bunele obiceiuri propice sănătății și bunăstării, prin utilizarea mai eficientă a alimentelor și a altor resurse, pentru a spori sensibilizarea publicului și acceptarea societală;

| 26. | își reiterează sprijinul pentru monitorizarea eficientă a respectării și a simplificării dispozițiilor legislației privind alimentele și furajele, precum și a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor, materialul de reproducere a plantelor și produsele de protecție a plantelor, care contribuie la o piață stabilă, bazată pe încrederea cetățenilor în aceste produse; reamintește faptul că actele delegate ale UE trebuie să fie evitate în acest domeniu, astfel încât costurile de reglementare să poată fi analizate și evaluate în detaliu de către diferitele niveluri de guvernare, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

26.

își reiterează sprijinul pentru monitorizarea eficientă a respectării și a simplificării dispozițiilor legislației privind alimentele și furajele, precum și a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor, materialul de reproducere a plantelor și produsele de protecție a plantelor, care contribuie la o piață stabilă, bazată pe încrederea cetățenilor în aceste produse; reamintește faptul că actele delegate ale UE trebuie să fie evitate în acest domeniu, astfel încât costurile de reglementare să poată fi analizate și evaluate în detaliu de către diferitele niveluri de guvernare, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității;

| 27. | reamintește contribuția politicii comune în domeniul pescuitului la producția durabilă de alimente; solicită o mai bună promovare a obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului pe plan internațional. În acest scop, Uniunea ar trebui să depună eforturi pentru a îmbunătăţi rezultatele organizaţiilor regionale şi internaţionale în materie de conservare şi gestionare a stocurilor internaţionale de peşte, promovând un proces decizional bazat pe date ştiinţifice, o respectare mai strictă, o mai mare transparenţă şi participare a părţilor interesate, în special a pescarilor, şi combătând pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat; |
| --- | --- |

27.

reamintește contribuția politicii comune în domeniul pescuitului la producția durabilă de alimente; solicită o mai bună promovare a obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului pe plan internațional. În acest scop, Uniunea ar trebui să depună eforturi pentru a îmbunătăţi rezultatele organizaţiilor regionale şi internaţionale în materie de conservare şi gestionare a stocurilor internaţionale de peşte, promovând un proces decizional bazat pe date ştiinţifice, o respectare mai strictă, o mai mare transparenţă şi participare a părţilor interesate, în special a pescarilor, şi combătând pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat;

| 28. | subliniază necesitatea de a colabora îndeaproape cu industria pescuitului prin intermediul parteneriatelor public-privat, precum și de a corela întreprinderile și sectorul cercetării, pentru a garanta că industria pescuitului este nu numai durabilă, dar și competitivă și inovatoare; |
| --- | --- |

28.

subliniază necesitatea de a colabora îndeaproape cu industria pescuitului prin intermediul parteneriatelor public-privat, precum și de a corela întreprinderile și sectorul cercetării, pentru a garanta că industria pescuitului este nu numai durabilă, dar și competitivă și inovatoare;

| 29. | subliniază că producția acvicolă internă trebuie considerată ca având caracter strategic (la fel ca alte producții din sectorul primar), astfel încât să se poată răspunde viitoarelor provocări legate de alimentație, de crearea de locuri de muncă, de resursele naturale și de dezvoltarea regională, ținând cont de faptul că 70 % din peștele și fructele de mare consumate în Uniunea Europeană sunt importate; |
| --- | --- |

29.

subliniază că producția acvicolă internă trebuie considerată ca având caracter strategic (la fel ca alte producții din sectorul primar), astfel încât să se poată răspunde viitoarelor provocări legate de alimentație, de crearea de locuri de muncă, de resursele naturale și de dezvoltarea regională, ținând cont de faptul că 70 % din peștele și fructele de mare consumate în Uniunea Europeană sunt importate;

| 30. | consideră că UE trebuie să joace un rol de prim-plan în dezvoltarea metodelor piscicole ecologice și durabile, deschizând calea pentru „revoluția albastră”, prin aplicarea tehnologiilor și sistemelor inovatoare de producție, alimentație, incubare și recoltare a peștelui, dezvoltate în UE. |
| --- | --- |

30.

consideră că UE trebuie să joace un rol de prim-plan în dezvoltarea metodelor piscicole ecologice și durabile, deschizând calea pentru „revoluția albastră”, prin aplicarea tehnologiilor și sistemelor inovatoare de producție, alimentație, incubare și recoltare a peștelui, dezvoltate în UE.

Bruxelles, 8 iulie 2015.

Preşedintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 140/2011 fin, http://portal.cor.europa.eu/europe2020/MonitoringFlagships/Pages/A-Resource-Efficient-Europe.aspx

1

---

| 22.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 313/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 313/9

---

Rezoluție – Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene: Tratatul de la Lisabona și etapele ulterioare

(2015/C 313/03)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | consideră că legitimitatea și dezvoltarea viitoare a UE depind în mod crucial de capacitatea Uniunii de a acționa eficient pentru a răspunde provocărilor economice, politice și sociale cu care ne confruntăm și de a implica în mai mare măsură cetățenii, la toate nivelurile; reamintește că acest lucru necesită participarea activă a nivelurilor local, regional și subnațional la guvernanța UE; este convins, prin urmare, că Comitetul Regiunilor trebuie să ia parte la dezbaterile legate de viitorul Europei, inclusiv prin implicarea sa deplină într-o viitoare convenție; |
| --- | --- |

1.

consideră că legitimitatea și dezvoltarea viitoare a UE depind în mod crucial de capacitatea Uniunii de a acționa eficient pentru a răspunde provocărilor economice, politice și sociale cu care ne confruntăm și de a implica în mai mare măsură cetățenii, la toate nivelurile; reamintește că acest lucru necesită participarea activă a nivelurilor local, regional și subnațional la guvernanța UE; este convins, prin urmare, că Comitetul Regiunilor trebuie să ia parte la dezbaterile legate de viitorul Europei, inclusiv prin implicarea sa deplină într-o viitoare convenție;

| 2. | salută decizia Parlamentului European de a lansa această dezbatere acum și de a consulta CoR, consolidând o dată în plus relația politică puternică dintre cele două instituții; salută oportunitatea de a contribui la realizarea unei Uniuni mai transparente, mai responsabile, mai incluzive și mai eficiente; reiterează necesitatea de a restabili încrederea cetățenilor în capacitatea UE de a acționa pentru a le îmbunătăți viața și pentru a proteja și a promova valorile europene, respectând totodată competențele și identitățile naționale și regionale; |
| --- | --- |

2.

salută decizia Parlamentului European de a lansa această dezbatere acum și de a consulta CoR, consolidând o dată în plus relația politică puternică dintre cele două instituții; salută oportunitatea de a contribui la realizarea unei Uniuni mai transparente, mai responsabile, mai incluzive și mai eficiente; reiterează necesitatea de a restabili încrederea cetățenilor în capacitatea UE de a acționa pentru a le îmbunătăți viața și pentru a proteja și a promova valorile europene, respectând totodată competențele și identitățile naționale și regionale;

| 3. | consideră că este important să se creeze oportunități de discuție, în strânsă cooperare cu Parlamentul European, cu privire la posibilele modificări, evoluții și ajustări ale actualei structuri instituționale a Uniunii Europene, care să permită CoR să acționeze nu doar ca un organ cu competențe consultative, ci și să fie mai integrat, ca actor-cheie în cadrul procesului legislativ european; |
| --- | --- |

3.

consideră că este important să se creeze oportunități de discuție, în strânsă cooperare cu Parlamentul European, cu privire la posibilele modificări, evoluții și ajustări ale actualei structuri instituționale a Uniunii Europene, care să permită CoR să acționeze nu doar ca un organ cu competențe consultative, ci și să fie mai integrat, ca actor-cheie în cadrul procesului legislativ european;

| 4. | subliniază importanța cetățeniei și a drepturilor fundamentale pe care este întemeiată UE, precum și importanța acțiunilor care conduc către o democrație participativă și reprezentativă europeană mai puternică, la diferite niveluri legislative ale Uniunii Europene, ale statelor membre și ale regiunilor, în spiritul guvernanței pe mai multe niveluri; solicită revizuirea și simplificarea inițiativei cetățenești europene, pentru a o face mai ușor de utilizat și mai accesibilă cetățenilor; subliniază necesitatea de a introduce o obligație legală a Comisiei Europene de a nu se limita la o examinare, ci de a deschide și o dezbatere urmată de un vot în Consiliul UE și Parlamentul European cu privire la o ICE încheiată cu succes care adună 1 milion de semnături și propune examinarea altor mijloace de a facilita exercitarea participării la procesul decizional al UE; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța cetățeniei și a drepturilor fundamentale pe care este întemeiată UE, precum și importanța acțiunilor care conduc către o democrație participativă și reprezentativă europeană mai puternică, la diferite niveluri legislative ale Uniunii Europene, ale statelor membre și ale regiunilor, în spiritul guvernanței pe mai multe niveluri; solicită revizuirea și simplificarea inițiativei cetățenești europene, pentru a o face mai ușor de utilizat și mai accesibilă cetățenilor; subliniază necesitatea de a introduce o obligație legală a Comisiei Europene de a nu se limita la o examinare, ci de a deschide și o dezbatere urmată de un vot în Consiliul UE și Parlamentul European cu privire la o ICE încheiată cu succes care adună 1 milion de semnături și propune examinarea altor mijloace de a facilita exercitarea participării la procesul decizional al UE;

| 5. | reiterează faptul că este esențial să se conceapă un buget al UE mai puțin dependent de contribuțiile directe ale statelor membre și să se revizuiască resursele proprii ale UE, fără introducerea, în acest scop, a altor taxe; |
| --- | --- |

5.

reiterează faptul că este esențial să se conceapă un buget al UE mai puțin dependent de contribuțiile directe ale statelor membre și să se revizuiască resursele proprii ale UE, fără introducerea, în acest scop, a altor taxe;

| 6. | subliniază angajamentul său față de o Uniune Europeană care este capabilă să acționeze în chestiuni externe și de securitate ca o forță care promovează securitatea, stabilitatea, democrația și statul de drept; subliniază rolul-cheie pe care îl joacă autoritățile locale, regionale și subnaționale, nu în ultimul rând prin intermediul platformelor CORLEAP și ARLEM, în contactele lor cu țări din afara UE, legate de chestiuni politice cruciale, cum ar fi: provocările și oportunitățile migrației, politicile de ocupare a forței de muncă, extinderea, utilizarea durabilă a resurselor naturale, energia, promovarea inovării, cultura, provocările globale în materie de mediu, promovarea dezvoltării, o politică de vecinătate eficientă și politici urbane durabile;
  De aceea, Comitetul Regiunilor, în cadrul actual oferit de tratat: |
| --- | --- |

6.

subliniază angajamentul său față de o Uniune Europeană care este capabilă să acționeze în chestiuni externe și de securitate ca o forță care promovează securitatea, stabilitatea, democrația și statul de drept; subliniază rolul-cheie pe care îl joacă autoritățile locale, regionale și subnaționale, nu în ultimul rând prin intermediul platformelor CORLEAP și ARLEM, în contactele lor cu țări din afara UE, legate de chestiuni politice cruciale, cum ar fi: provocările și oportunitățile migrației, politicile de ocupare a forței de muncă, extinderea, utilizarea durabilă a resurselor naturale, energia, promovarea inovării, cultura, provocările globale în materie de mediu, promovarea dezvoltării, o politică de vecinătate eficientă și politici urbane durabile;

De aceea, Comitetul Regiunilor, în cadrul actual oferit de tratat:

| 7. | consideră că instrumentele existente, oferite de Tratatul de la Lisabona și de protocoalele sale, dețin încă un mare potențial nevalorificat, care poate îmbunătăți funcționarea UE în avantajul cetățenilor săi, inclusiv prin utilizarea prevederilor privind monitorizarea subsidiarității și proporționalității, a ICE și a clauzelor „pasarelă” și, după caz, prin utilizarea cooperării consolidate; |
| --- | --- |

7.

consideră că instrumentele existente, oferite de Tratatul de la Lisabona și de protocoalele sale, dețin încă un mare potențial nevalorificat, care poate îmbunătăți funcționarea UE în avantajul cetățenilor săi, inclusiv prin utilizarea prevederilor privind monitorizarea subsidiarității și proporționalității, a ICE și a clauzelor „pasarelă” și, după caz, prin utilizarea cooperării consolidate;

| 8. | salută publicarea pachetului „O mai bună legiferare”, la 19 mai 2015, dar subliniază că agenda „mai bunei legiferări” nu trebuie să devină un pretext pentru evitarea sau abrogarea legislației necesare; solicită ca, în proiectul Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, să fie inclusă o trimitere clară la CoR, ca recunoaștere a competențelor sale sporite în temeiul Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

8.

salută publicarea pachetului „O mai bună legiferare”, la 19 mai 2015, dar subliniază că agenda „mai bunei legiferări” nu trebuie să devină un pretext pentru evitarea sau abrogarea legislației necesare; solicită ca, în proiectul Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, să fie inclusă o trimitere clară la CoR, ca recunoaștere a competențelor sale sporite în temeiul Tratatului de la Lisabona;

| 9. | solicită consolidarea hotărâtă a rolului Comitetului Regiunilor, în vederea utilizării directe a informațiilor și experiențelor reprezentanților locali și regionali în cadrul ciclului legislativ și în procesul decizional al UE, și, în special:






  — | să fie pe deplin implicat în procesul de planificare strategică din cadrul ciclului legislativ; |
| --- | --- | --- |

9.

solicită consolidarea hotărâtă a rolului Comitetului Regiunilor, în vederea utilizării directe a informațiilor și experiențelor reprezentanților locali și regionali în cadrul ciclului legislativ și în procesul decizional al UE, și, în special:

—

să fie pe deplin implicat în procesul de planificare strategică din cadrul ciclului legislativ;

| — | să participe la etapa premergătoare elaborării unor propuneri legislative, inclusiv prin evaluări ale impactului teritorial; |
| --- | --- |

—

să participe la etapa premergătoare elaborării unor propuneri legislative, inclusiv prin evaluări ale impactului teritorial;

| — | să i se acorde statutul de observator cu dreptul de a lua cuvântul în cadrul grupurilor de lucru ale Consiliului care abordează domenii politice în care consultarea Comitetului este obligatorie; |
| --- | --- |

—

să i se acorde statutul de observator cu dreptul de a lua cuvântul în cadrul grupurilor de lucru ale Consiliului care abordează domenii politice în care consultarea Comitetului este obligatorie;

| — | să i se acorde statutul de observator cu dreptul de a lua cuvântul în cadrul negocierilor tripartite în domenii în care consultarea Comitetului este obligatorie; |
| --- | --- |

—

să i se acorde statutul de observator cu dreptul de a lua cuvântul în cadrul negocierilor tripartite în domenii în care consultarea Comitetului este obligatorie;

| — | să aibă posibilitatea de a adresa oral și în scris întrebări organului executiv european cu privire la recomandările politice ale acestuia; |
| --- | --- |

—

să aibă posibilitatea de a adresa oral și în scris întrebări organului executiv european cu privire la recomandările politice ale acestuia;

| 10. | consideră că CoR ar trebui să fie implicat în mod activ mai ales în toate discuțiile referitoare la coeziunea economică, socială și teritorială. Prin urmare, propune:






  — | crearea unei formațiuni specifice a Consiliului pentru politica de coeziune a UE și alte instrumente financiare legate de investiții; |
| --- | --- | --- |

10.

consideră că CoR ar trebui să fie implicat în mod activ mai ales în toate discuțiile referitoare la coeziunea economică, socială și teritorială. Prin urmare, propune:

—

crearea unei formațiuni specifice a Consiliului pentru politica de coeziune a UE și alte instrumente financiare legate de investiții;

| — | recunoașterea CoR drept observator cu dreptul de a lua cuvântul în cadrul reuniunilor Consiliului referitoare la politica de coeziune a UE și la domeniile legate de investiții în Europa; |
| --- | --- |

—

recunoașterea CoR drept observator cu dreptul de a lua cuvântul în cadrul reuniunilor Consiliului referitoare la politica de coeziune a UE și la domeniile legate de investiții în Europa;

| 11. | reamintește că sarcina de a monitoriza conformitatea legislației UE cu principiul subsidiarității a fost extinsă cu scopul de a include și un rol pentru CoR și pentru parlamentele regionale cu competențe de legiferare, în strânsă cooperare cu parlamentele naționale; pentru ca să contribuie mai eficient la monitorizarea subsidiarității și la calitatea generală a legislației UE, CoR solicită să se depună în continuare eforturi pentru:






  — | efectuarea evaluărilor de impact teritorial în faza ex ante; |
| --- | --- | --- |

11.

reamintește că sarcina de a monitoriza conformitatea legislației UE cu principiul subsidiarității a fost extinsă cu scopul de a include și un rol pentru CoR și pentru parlamentele regionale cu competențe de legiferare, în strânsă cooperare cu parlamentele naționale; pentru ca să contribuie mai eficient la monitorizarea subsidiarității și la calitatea generală a legislației UE, CoR solicită să se depună în continuare eforturi pentru:

—

efectuarea evaluărilor de impact teritorial în faza ex ante;

| — | monitorizarea, la nivel local, regional și subnațional, în numele UE, a transpunerii legislației UE în faza ex post; |
| --- | --- |

—

monitorizarea, la nivel local, regional și subnațional, în numele UE, a transpunerii legislației UE în faza ex post;

| — | îmbunătățirea sistemului de avertizare timpurie, de exemplu prin extinderea calendarului, astfel încât acesta să devină pe deplin operațional și pentru actorii regionali; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea sistemului de avertizare timpurie, de exemplu prin extinderea calendarului, astfel încât acesta să devină pe deplin operațional și pentru actorii regionali;

| — | consolidarea rolului adunărilor legislative regionale în cadrul procedurii de avertizare timpurie, astfel încât consultarea lor de către parlamentele naționale cu privire la chestiuni de competență regională să nu mai fie facultativă, ci obligatorie; |
| --- | --- |

—

consolidarea rolului adunărilor legislative regionale în cadrul procedurii de avertizare timpurie, astfel încât consultarea lor de către parlamentele naționale cu privire la chestiuni de competență regională să nu mai fie facultativă, ci obligatorie;

| — | explorarea, împreună cu statele membre ale UE, a posibilităților de a conferi parlamentelor regionale și subnaționale cu competențe legislative, competența de sine stătătoare de a emite avize motivate cu privire la principiul subsidiarității, ca și cum ar fi parlamente naționale (a se vedea Declarația nr. 51 la Tratatul de la Lisabona); |
| --- | --- |

—

explorarea, împreună cu statele membre ale UE, a posibilităților de a conferi parlamentelor regionale și subnaționale cu competențe legislative, competența de sine stătătoare de a emite avize motivate cu privire la principiul subsidiarității, ca și cum ar fi parlamente naționale (a se vedea Declarația nr. 51 la Tratatul de la Lisabona);

| 12. | recomandă ca toate nivelurile de guvernare să colaboreze pentru a ajunge la o soluție de durată în privința datoriei suverane a Europei și a crizelor economică și socială rezultante și pentru a atrage investiții care să stimuleze competitivitatea și crearea de locuri de muncă; reamintește că autoritățile locale și regionale au avut mult de suferit în perioada crizei și solicită respectarea modelului de guvernanță pe mai multe niveluri pentru a garanta că acest lucru nu se va mai întâmpla; este de acord, în acest context, că obligația ca, până în 2016, să fie incluse în Tratatul UE acele elemente de guvernanță economică ce au fost încheiate în afara tratatelor oferă ocazia de a aborda și alte câteva chestiuni legate de viitorul UE;
  Prin urmare, în contextul unei viitoare revizuiri a tratatelor UE, CoR: |
| --- | --- |

12.

recomandă ca toate nivelurile de guvernare să colaboreze pentru a ajunge la o soluție de durată în privința datoriei suverane a Europei și a crizelor economică și socială rezultante și pentru a atrage investiții care să stimuleze competitivitatea și crearea de locuri de muncă; reamintește că autoritățile locale și regionale au avut mult de suferit în perioada crizei și solicită respectarea modelului de guvernanță pe mai multe niveluri pentru a garanta că acest lucru nu se va mai întâmpla; este de acord, în acest context, că obligația ca, până în 2016, să fie incluse în Tratatul UE acele elemente de guvernanță economică ce au fost încheiate în afara tratatelor oferă ocazia de a aborda și alte câteva chestiuni legate de viitorul UE;

Prin urmare, în contextul unei viitoare revizuiri a tratatelor UE, CoR:

| 13. | solicită ca în viitoarea convenție să i se recunoască statutul de membru cu drepturi depline, pe care îl au instituțiile actuale; |
| --- | --- |

13.

solicită ca în viitoarea convenție să i se recunoască statutul de membru cu drepturi depline, pe care îl au instituțiile actuale;

| 14. | propune să se ia în considerare o instituționalizare treptată a CoR și transformarea sa într-un Senat European al Regiunilor și Autonomiilor Locale, ca o „cameră de reflecție aprofundată”; Senatul European ar îmbunătăți coordonarea dintre instituțiile naționale și cele subnaționale care efectuează controlul principiului subsidiarității în raport cu instituțiile UE, ar urma să își dea aprobarea cu privire la dosarele legislative ale UE în domeniul politicii de coeziune și ar avea dreptul să înainteze Comisiei Europene propuneri de adoptare sau de modificare a legislației UE în domeniul competențelor neexclusive ale UE; |
| --- | --- |

14.

propune să se ia în considerare o instituționalizare treptată a CoR și transformarea sa într-un Senat European al Regiunilor și Autonomiilor Locale, ca o „cameră de reflecție aprofundată”; Senatul European ar îmbunătăți coordonarea dintre instituțiile naționale și cele subnaționale care efectuează controlul principiului subsidiarității în raport cu instituțiile UE, ar urma să își dea aprobarea cu privire la dosarele legislative ale UE în domeniul politicii de coeziune și ar avea dreptul să înainteze Comisiei Europene propuneri de adoptare sau de modificare a legislației UE în domeniul competențelor neexclusive ale UE;

| 15. | sugerează ca propunerile legislative legate de coeziunea teritorială să fie supuse aprobării CoR; în plus, ar dori să se consolideze aria tematică în care consultarea sa este obligatorie, aceasta urmând să devină parte integrantă a „procedurii legislative ordinare” (articolul 294 din TFUE); |
| --- | --- |

15.

sugerează ca propunerile legislative legate de coeziunea teritorială să fie supuse aprobării CoR; în plus, ar dori să se consolideze aria tematică în care consultarea sa este obligatorie, aceasta urmând să devină parte integrantă a „procedurii legislative ordinare” (articolul 294 din TFUE);

| 16. | propune ca în Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare să fie introdusă o clauză prin care să se solicite consultarea CoR în domenii de competență comună, cu privire la măsurile de coordonare a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, și în sfera măsurilor de sprijin, de coordonare și complementare; reamintește că dimensiunea teritorială trebuie luată în considerare mai bine în toate viitoarele propuneri privind aprofundarea UEM, iar dosarele majore ale UEM trebuie să fie supuse unei evaluări ex ante a impactului teritorial; |
| --- | --- |

16.

propune ca în Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare să fie introdusă o clauză prin care să se solicite consultarea CoR în domenii de competență comună, cu privire la măsurile de coordonare a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, și în sfera măsurilor de sprijin, de coordonare și complementare; reamintește că dimensiunea teritorială trebuie luată în considerare mai bine în toate viitoarele propuneri privind aprofundarea UEM, iar dosarele majore ale UEM trebuie să fie supuse unei evaluări ex ante a impactului teritorial;

| 17. | în orice caz, solicită consultarea obligatorie a Comitetului Regiunilor pe teme relevante pentru autoritățile locale și regionale, referitoare la măsurile care au incidență asupra instituirii sau funcționării pieței interne (articolul 115 TFUE), și în alte domenii de politică care au o relevanță directă pentru nivelul local și regional, cum ar fi:






  — | politica agricolă (articolul 43 din TFUE); |
| --- | --- | --- |

17.

în orice caz, solicită consultarea obligatorie a Comitetului Regiunilor pe teme relevante pentru autoritățile locale și regionale, referitoare la măsurile care au incidență asupra instituirii sau funcționării pieței interne (articolul 115 TFUE), și în alte domenii de politică care au o relevanță directă pentru nivelul local și regional, cum ar fi:

—

politica agricolă (articolul 43 din TFUE);

| — | libera circulație a lucrătorilor (articolul 46 din TFUE); |
| --- | --- |

—

libera circulație a lucrătorilor (articolul 46 din TFUE);

| — | libertatea de stabilire (articolul 50 din TFUE); |
| --- | --- |

—

libertatea de stabilire (articolul 50 din TFUE);

| — | liberalizarea serviciilor specifice (articolul 59 din TFUE); |
| --- | --- |

—

liberalizarea serviciilor specifice (articolul 59 din TFUE);

| — | migrația (articolul 79 din TFUE); |
| --- | --- |

—

migrația (articolul 79 din TFUE);

| — | ajutoarele de stat (articolul 109 din TFUE); |
| --- | --- |

—

ajutoarele de stat (articolul 109 din TFUE);

| — | politica industrială [articolul 173 alineatul (3) din TFUE]; |
| --- | --- |

—

politica industrială [articolul 173 alineatul (3) din TFUE];

| — | politica comercială (articolul 207 din TFUE); |
| --- | --- |

—

politica comercială (articolul 207 din TFUE);

| 18. | propune, de asemenea, revizuirea termenului „care nu poate fi mai mic de o lună” pentru consultarea CoR de către Parlamentul European, Consiliu sau Comisie [articolul 307 alineatul (2)], termen care s-a dovedit nepractic; |
| --- | --- |

18.

propune, de asemenea, revizuirea termenului „care nu poate fi mai mic de o lună” pentru consultarea CoR de către Parlamentul European, Consiliu sau Comisie [articolul 307 alineatul (2)], termen care s-a dovedit nepractic;

| 19. | își mandatează președintele să transmită această rezoluție Parlamentului European, Consiliului, Comisiei Europene și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

19.

își mandatează președintele să transmită această rezoluție Parlamentului European, Consiliului, Comisiei Europene și președintelui Consiliului European.

Bruxelles, 8 iulie 2015.

Preşedintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

| 22.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 313/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 313/12

---

Rezoluția privind prioritățile pentru programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2016

(2015/C 313/04)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR,

| — | având în vedere rezoluția din 4 iunie 2015 privind prioritățile sale pentru al șaselea mandat 2015-2020; rezoluția sa din 8 iulie 2015 privind viitoarea structură instituțională a UE și Protocolul de cooperare dintre Comisia Europeană și Comitetul Regiunilor, semnat la 16 februarie 2012; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 4 iunie 2015 privind prioritățile sale pentru al șaselea mandat 2015-2020; rezoluția sa din 8 iulie 2015 privind viitoarea structură instituțională a UE și Protocolul de cooperare dintre Comisia Europeană și Comitetul Regiunilor, semnat la 16 februarie 2012;

| — | având în vedere principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile subsidiarității și proporționalității;

Viitorul politicii de coeziune

| 1. | își reiterează convingerea fermă că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) este complementar politicii de coeziune și că strânsa corelare a noului FEIS cu programele operaționale ale fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) va fi crucială în vederea asigurării coerenței între proiectele de investiții și strategiile de dezvoltare locală și regională; recomandă implicarea autorităților locale și regionale în procesul de selecție şi de punere în aplicare a proiectelor, precum și organizarea de foruri de investiții descentralizate; |
| --- | --- |

1.

își reiterează convingerea fermă că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) este complementar politicii de coeziune și că strânsa corelare a noului FEIS cu programele operaționale ale fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) va fi crucială în vederea asigurării coerenței între proiectele de investiții și strategiile de dezvoltare locală și regională; recomandă implicarea autorităților locale și regionale în procesul de selecție şi de punere în aplicare a proiectelor, precum și organizarea de foruri de investiții descentralizate;

| 2. | îndeamnă Comisia să colaboreze îndeaproape cu autoritățile locale și regionale și cu CoR în cadrul eforturilor depuse în vederea simplificării și accelerării punerii în aplicare a fondurilor ESI, în special pe baza primelor concluzii ale Grupului de lucru la nivel înalt, alcătuit din experți, care se ocupă de monitorizarea simplificării pentru beneficiari, care urmează să fie prezentate în 2016; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia să colaboreze îndeaproape cu autoritățile locale și regionale și cu CoR în cadrul eforturilor depuse în vederea simplificării și accelerării punerii în aplicare a fondurilor ESI, în special pe baza primelor concluzii ale Grupului de lucru la nivel înalt, alcătuit din experți, care se ocupă de monitorizarea simplificării pentru beneficiari, care urmează să fie prezentate în 2016;

| 3. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o Carte albă privind coeziunea teritorială, bazată pe activitatea Președinției luxemburgheze, în vederea analizării interacțiunilor dintre Agenda teritorială 2020 și Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

3.

își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o Carte albă privind coeziunea teritorială, bazată pe activitatea Președinției luxemburgheze, în vederea analizării interacțiunilor dintre Agenda teritorială 2020 și Strategia Europa 2020;

| 4. | invită Comisia Europeană să sprijine schimbul și cooperarea între regiuni pentru o mai bună utilizare a strategiilor de specializare inteligentă în implementarea fondurilor structurale, în vederea stimulării creșterii bazate pe inovare; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia Europeană să sprijine schimbul și cooperarea între regiuni pentru o mai bună utilizare a strategiilor de specializare inteligentă în implementarea fondurilor structurale, în vederea stimulării creșterii bazate pe inovare;

| 5. | încurajează Comisia să relanseze dezbaterea pe tema „Dincolo de PIB” și elaborarea unor indicatori alternativi sau complementari pentru bunăstare și dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

5.

încurajează Comisia să relanseze dezbaterea pe tema „Dincolo de PIB” și elaborarea unor indicatori alternativi sau complementari pentru bunăstare și dezvoltare durabilă;

| 6. | îndeamnă Comisia să prezinte o Carte albă privind o agendă urbană integrată a UE, pe baza Declarației adoptate la Riga, de exemplu prin aplicarea rapidă a unor evaluări ale impactului asupra orașelor, în cadrul noilor orientări ale Comisiei privind evaluările de impact și elaborarea de indicatori urbani pentru monitorizarea progreselor înregistrate; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia să prezinte o Carte albă privind o agendă urbană integrată a UE, pe baza Declarației adoptate la Riga, de exemplu prin aplicarea rapidă a unor evaluări ale impactului asupra orașelor, în cadrul noilor orientări ale Comisiei privind evaluările de impact și elaborarea de indicatori urbani pentru monitorizarea progreselor înregistrate;

| 7. | subliniază necesitatea ca zonele rurale să fie recunoscute drept centre de dezvoltare și inovare, care contribuie la Strategia Europa 2020, în cadrul unei relații echilibrate cu centrele urbane, în vederea îndeplinirii obiectivului de coeziune teritorială, astfel cum a fost consacrat în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea ca zonele rurale să fie recunoscute drept centre de dezvoltare și inovare, care contribuie la Strategia Europa 2020, în cadrul unei relații echilibrate cu centrele urbane, în vederea îndeplinirii obiectivului de coeziune teritorială, astfel cum a fost consacrat în Tratatul de la Lisabona;

| 8. | invită Comisia să ia în considerare în mai mare măsură, în viitoarele propuneri legate de politica de coeziune, influenţa culturii și tradițiilor regionale, care au o valoare inestimabilă datorită capacității lor de a integra comunități urbane și rurale și care constituie un factor de promovare a inițiativelor rurale; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să ia în considerare în mai mare măsură, în viitoarele propuneri legate de politica de coeziune, influenţa culturii și tradițiilor regionale, care au o valoare inestimabilă datorită capacității lor de a integra comunități urbane și rurale și care constituie un factor de promovare a inițiativelor rurale;

| 9. | îndeamnă Comisia să abordeze chestiunea creșterii disparităților dintre regiunile europene, prin asigurarea unor credite de angajament și de plată suficiente în sprijinul creșterii economice și al activității de cercetare în întreaga Europă, care să fie puse la dispoziție în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020, care urmează a fi finalizată până la sfârșitul lui 2016; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să abordeze chestiunea creșterii disparităților dintre regiunile europene, prin asigurarea unor credite de angajament și de plată suficiente în sprijinul creșterii economice și al activității de cercetare în întreaga Europă, care să fie puse la dispoziție în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020, care urmează a fi finalizată până la sfârșitul lui 2016;

| 10. | încurajează Comisia să sprijine în continuare cooperarea transfrontalieră și punerea în aplicare și dezvoltarea strategiilor macroregionale, ca un cadru integrat pentru statele membre și țările terțe din aceeași regiune geografică, de abordare a provocărilor comune și de consolidare a cooperării pentru coeziune economică, socială și teritorială, și subliniază importanța unei implicări mai stricte în acest proces a autorităților locale și regionale, reprezentate și la nivelul CoR, precum și a tematicii economice și sociale a teritoriilor implicate în procesul strategiei macroregionale; |
| --- | --- |

10.

încurajează Comisia să sprijine în continuare cooperarea transfrontalieră și punerea în aplicare și dezvoltarea strategiilor macroregionale, ca un cadru integrat pentru statele membre și țările terțe din aceeași regiune geografică, de abordare a provocărilor comune și de consolidare a cooperării pentru coeziune economică, socială și teritorială, și subliniază importanța unei implicări mai stricte în acest proces a autorităților locale și regionale, reprezentate și la nivelul CoR, precum și a tematicii economice și sociale a teritoriilor implicate în procesul strategiei macroregionale;

| 11. | solicită extinderea utilizării resurselor proprii veritabile ale UE și își exprimă dorința de a participa la conferința interinstituțională din 2016 de monitorizare a rezultatelor Grupului la nivel înalt privind resursele proprii; |
| --- | --- |

11.

solicită extinderea utilizării resurselor proprii veritabile ale UE și își exprimă dorința de a participa la conferința interinstituțională din 2016 de monitorizare a rezultatelor Grupului la nivel înalt privind resursele proprii;

Guvernanța economică

| 12. | îndeamnă Comisia să publice evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei Europa 2020, care ar trebui, cât mai curând posibil, în cursul anului 2016, să facă obiectul unei monitorizări, pentru a avea certitudinea faptului că strategia revizuită include o dimensiune teritorială, garantând astfel coordonarea eficientă a componentelor relevante ale politicilor UE, inclusiv a politicii de coeziune, a Planului de investiții pentru Europa și a altor programe ale UE; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia să publice evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei Europa 2020, care ar trebui, cât mai curând posibil, în cursul anului 2016, să facă obiectul unei monitorizări, pentru a avea certitudinea faptului că strategia revizuită include o dimensiune teritorială, garantând astfel coordonarea eficientă a componentelor relevante ale politicilor UE, inclusiv a politicii de coeziune, a Planului de investiții pentru Europa și a altor programe ale UE;

| 13. | solicită Comisiei să susțină Comitetul în solicitarea lui adresată statelor membre de a implica în mod activ autoritățile locale și regionale în cadrul semestrului european, în special în ceea ce privește conceperea și punerea în aplicare a programelor lor naționale de reformă; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să susțină Comitetul în solicitarea lui adresată statelor membre de a implica în mod activ autoritățile locale și regionale în cadrul semestrului european, în special în ceea ce privește conceperea și punerea în aplicare a programelor lor naționale de reformă;

| 14. | îndeamnă Comisia să dea curs „raportului celor cinci președinți” și să prezinte toate măsurile necesare care fac ca uniunea economică și monetară (UEM) să devină mai rezilientă, transformând-o într-un cadru pentru o mai bună coordonare și convergență structurală, care să permită realizarea obiectivelor stabilite la articolul 3 din Tratatul UE, inclusiv a celui privind capacitatea fiscală la nivelul UEM; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să dea curs „raportului celor cinci președinți” și să prezinte toate măsurile necesare care fac ca uniunea economică și monetară (UEM) să devină mai rezilientă, transformând-o într-un cadru pentru o mai bună coordonare și convergență structurală, care să permită realizarea obiectivelor stabilite la articolul 3 din Tratatul UE, inclusiv a celui privind capacitatea fiscală la nivelul UEM;

| 15. | consideră că flexibilitatea normelor Pactului de stabilitate și de creștere în ceea ce privește investițiile ar trebui extinsă la nivelul tuturor statelor membre; solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte propuneri în acest sens, precum și să evalueze impactul normelor noului SEC 2010 asupra capacității de investiţie a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

15.

consideră că flexibilitatea normelor Pactului de stabilitate și de creștere în ceea ce privește investițiile ar trebui extinsă la nivelul tuturor statelor membre; solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte propuneri în acest sens, precum și să evalueze impactul normelor noului SEC 2010 asupra capacității de investiţie a autorităților locale și regionale;

Locuri de muncă, creştere durabilă şi finalizarea pieţei interne

| 16. | reamintește Comisiei angajamentul ei de a propune revizuirea și consolidarea „Small Business Act” (SBA) și recomandă un rol mai important pentru autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a principiilor SBA; |
| --- | --- |

16.

reamintește Comisiei angajamentul ei de a propune revizuirea și consolidarea „Small Business Act” (SBA) și recomandă un rol mai important pentru autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a principiilor SBA;

| 17. | invită Comisia să finalizeze lucrările de instituire a unui spațiu european pentru competențe și calificări, care să anticipeze nevoile în materie de competențe de pe piața muncii și să le coreleze mai bine cu competențele disponibile, prin intermediul educației, formării profesionale și învățării pe tot parcursul vieții, pentru a stimula crearea de locuri de muncă și combaterea șomajului, în special a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să finalizeze lucrările de instituire a unui spațiu european pentru competențe și calificări, care să anticipeze nevoile în materie de competențe de pe piața muncii și să le coreleze mai bine cu competențele disponibile, prin intermediul educației, formării profesionale și învățării pe tot parcursul vieții, pentru a stimula crearea de locuri de muncă și combaterea șomajului, în special a șomajului în rândul tinerilor;

| 18. | amintește Comisiei angajamentul său de a sprijini un cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă, prin consolidarea rolului ALR și prin promovarea unei noi guvernanțe, și prin intermediul unui nou comitet director central european, care să identifice, să coordoneze și să dezvolte aspectele legate de sănătate și siguranță la locul de muncă; |
| --- | --- |

18.

amintește Comisiei angajamentul său de a sprijini un cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă, prin consolidarea rolului ALR și prin promovarea unei noi guvernanțe, și prin intermediul unui nou comitet director central european, care să identifice, să coordoneze și să dezvolte aspectele legate de sănătate și siguranță la locul de muncă;

| 19. | așteaptă cu interes pachetul privind mobilitatea forței de muncă, ce urmează să fie publicat în curând, și solicită ca acesta să includă o propunere de posibilă revizuire a Directivei privind detașarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

19.

așteaptă cu interes pachetul privind mobilitatea forței de muncă, ce urmează să fie publicat în curând, și solicită ca acesta să includă o propunere de posibilă revizuire a Directivei privind detașarea lucrătorilor;

| 20. | solicită finalizarea Actului european privind accesibilitatea; |
| --- | --- |

20.

solicită finalizarea Actului european privind accesibilitatea;

| 21. | îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile pentru a prezenta măsuri destinate concilierii vieții profesionale cu cea privată prin revizuirea directivei din 2010 privind concediul parental, prin deblocarea blocajului instituțional în ceea ce privește Directiva privind concediul de maternitate și prin prezentarea unei strategii concrete pentru realizarea egalității dintre femei și bărbați în UE; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile pentru a prezenta măsuri destinate concilierii vieții profesionale cu cea privată prin revizuirea directivei din 2010 privind concediul parental, prin deblocarea blocajului instituțional în ceea ce privește Directiva privind concediul de maternitate și prin prezentarea unei strategii concrete pentru realizarea egalității dintre femei și bărbați în UE;

| 22. | solicită să se întreprindă acțiuni suplimentare dedicate transportului intermodal, în special sub forma unei propuneri legislative privind un sistem european al drepturilor pasagerilor în transportul intermodal; |
| --- | --- |

22.

solicită să se întreprindă acțiuni suplimentare dedicate transportului intermodal, în special sub forma unei propuneri legislative privind un sistem european al drepturilor pasagerilor în transportul intermodal;

| 23. | invită din nou Comisia să publice o Carte verde pe tema „Mobilitatea în regiunile defavorizate din punct de vedere geografic şi demografic”; |
| --- | --- |

23.

invită din nou Comisia să publice o Carte verde pe tema „Mobilitatea în regiunile defavorizate din punct de vedere geografic şi demografic”;

| 24. | solicită Comisiei ca, în cadrul revizuirii din 2016 a Directivei UE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, să clarifice care sunt condițiile în care neimpozitarea instrumentelor de cooperare intercomunală de drept public, care nu intră sub incidența achizițiilor publice, poate fi considerată a fi conformă cu dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei ca, în cadrul revizuirii din 2016 a Directivei UE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, să clarifice care sunt condițiile în care neimpozitarea instrumentelor de cooperare intercomunală de drept public, care nu intră sub incidența achizițiilor publice, poate fi considerată a fi conformă cu dreptul Uniunii;

| 25. | salută intenția Comisiei de a relansa, în 2016, baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), cu scopul de a introduce reforme pe termen lung privind atribuirea profitului, pentru a crea un mediu mai echitabil în Europa în materie de impozit pe profit; |
| --- | --- |

25.

salută intenția Comisiei de a relansa, în 2016, baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), cu scopul de a introduce reforme pe termen lung privind atribuirea profitului, pentru a crea un mediu mai echitabil în Europa în materie de impozit pe profit;

| 26. | se așteaptă ca piața unică digitală să creeze condițiile adecvate pentru comerțul electronic și rețelele digitale, în vederea maximizării potențialului de creștere al economiei digitale prin investiții în infrastructură TIC fiabilă și de mare viteză, care să vină în sprijinul e-guvernării, al serviciilor publice și al competențelor digitale, și propune crearea unui sistem de e-rezidență la nivelul UE, în scopul simplificării accesului pe piața unică digitală al investitorilor din domeniul digital din afara UE; |
| --- | --- |

26.

se așteaptă ca piața unică digitală să creeze condițiile adecvate pentru comerțul electronic și rețelele digitale, în vederea maximizării potențialului de creștere al economiei digitale prin investiții în infrastructură TIC fiabilă și de mare viteză, care să vină în sprijinul e-guvernării, al serviciilor publice și al competențelor digitale, și propune crearea unui sistem de e-rezidență la nivelul UE, în scopul simplificării accesului pe piața unică digitală al investitorilor din domeniul digital din afara UE;

| 27. | așteaptă o propunere care să elimine geoblocarea pe piața unică digitală; |
| --- | --- |

27.

așteaptă o propunere care să elimine geoblocarea pe piața unică digitală;

| 28. | invită Comisia să prezinte propuneri pentru o abordare coordonată privind normele aplicabile economiei colaborative, ținând cont în mod corespunzător de diferența dintre activitățile comerciale și cele necomerciale; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să prezinte propuneri pentru o abordare coordonată privind normele aplicabile economiei colaborative, ținând cont în mod corespunzător de diferența dintre activitățile comerciale și cele necomerciale;

| 29. | solicită revizuirea Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) în lumina evoluțiilor tehnologice și subliniază nevoia de a pune în aplicare politici care să încurajeze pluralismul mass-media în toate statele membre; |
| --- | --- |

29.

solicită revizuirea Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) în lumina evoluțiilor tehnologice și subliniază nevoia de a pune în aplicare politici care să încurajeze pluralismul mass-media în toate statele membre;

| 30. | așteaptă cu interes măsuri concrete din partea Comisiei pentru a se înregistra progrese în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor subliniate în concluziile Consiliului din 28 și 29 mai 2015 cu privire la spațiul european de cercetare și la Știinţa 2.0, cu sprijinul CoR și al autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

30.

așteaptă cu interes măsuri concrete din partea Comisiei pentru a se înregistra progrese în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor subliniate în concluziile Consiliului din 28 și 29 mai 2015 cu privire la spațiul european de cercetare și la Știinţa 2.0, cu sprijinul CoR și al autorităților locale și regionale;

| 31. | așteaptă măsuri în continuarea Cărții verzi privind posibilitatea de a extinde protecția indicațiilor geografice ale Uniunii Europene la produsele neagricole; |
| --- | --- |

31.

așteaptă măsuri în continuarea Cărții verzi privind posibilitatea de a extinde protecția indicațiilor geografice ale Uniunii Europene la produsele neagricole;

Dezvoltarea durabilă

| 32. | solicită punerea în aplicare deplină şi ambițioasă a celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu (PAM 7) 2014-2020; prin urmare, îndeamnă Comisia să prezinte, în 2016, mult aşteptata comunicare privind utilizarea terenurilor ca resursă, o nouă propunere de directivă privind accesul la justiție în domeniul mediului și o propunere legislativă privind inspecțiile de mediu și aplicarea legislației în domeniul mediului; |
| --- | --- |

32.

solicită punerea în aplicare deplină şi ambițioasă a celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu (PAM 7) 2014-2020; prin urmare, îndeamnă Comisia să prezinte, în 2016, mult aşteptata comunicare privind utilizarea terenurilor ca resursă, o nouă propunere de directivă privind accesul la justiție în domeniul mediului și o propunere legislativă privind inspecțiile de mediu și aplicarea legislației în domeniul mediului;

| 33. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a transpune în legislația UE obiectivul de a preveni orice pierdere netă de biodiversitate și de servicii ecosistemice și așteaptă, prin urmare, ca Comisia să prezinte în 2016 o inițiativă corespunzătoare în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020; |
| --- | --- |

33.

își reiterează apelul adresat Comisiei de a transpune în legislația UE obiectivul de a preveni orice pierdere netă de biodiversitate și de servicii ecosistemice și așteaptă, prin urmare, ca Comisia să prezinte în 2016 o inițiativă corespunzătoare în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020;

| 34. | prin urmare, solicită aprobarea cât mai rapidă a revizuirii legislației privind trasabilitatea și etichetarea produselor alimentare, în colaborare și în permanentă legătură cu diferitele niveluri de legislație din Uniunea Europeană, statele membre și regiunile europene, pentru a se permite consumatorilor să decidă cu privire la utilizarea conștientă a acestor produse, și ca urmare a recunoașterii unor lanțuri de producție complet lipsite de OMG-uri; |
| --- | --- |

34.

prin urmare, solicită aprobarea cât mai rapidă a revizuirii legislației privind trasabilitatea și etichetarea produselor alimentare, în colaborare și în permanentă legătură cu diferitele niveluri de legislație din Uniunea Europeană, statele membre și regiunile europene, pentru a se permite consumatorilor să decidă cu privire la utilizarea conștientă a acestor produse, și ca urmare a recunoașterii unor lanțuri de producție complet lipsite de OMG-uri;

| 35. | subliniază rolul esențial al viitoarelor propuneri legislative privind economia circulară și al punerii în aplicare consecvente, în întreaga UE, a dispozițiilor legale în vigoare, în special a reducerii depozitării de deșeuri reciclabile, își reiterează solicitarea de a se continua dezvoltarea ambițioasă a obiectivelor privind deșeurile și reciclarea și subliniază potențialul considerabil al economiei circulare pentru IMM-urile inovatoare; |
| --- | --- |

35.

subliniază rolul esențial al viitoarelor propuneri legislative privind economia circulară și al punerii în aplicare consecvente, în întreaga UE, a dispozițiilor legale în vigoare, în special a reducerii depozitării de deșeuri reciclabile, își reiterează solicitarea de a se continua dezvoltarea ambițioasă a obiectivelor privind deșeurile și reciclarea și subliniază potențialul considerabil al economiei circulare pentru IMM-urile inovatoare;

| 36. | solicită să fie implicat în procesul de elaborare a noii legislații prevăzute în cadrul pachetului privind uniunea energetică, în special în ce priveşte revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile, a Directivei privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

36.

solicită să fie implicat în procesul de elaborare a noii legislații prevăzute în cadrul pachetului privind uniunea energetică, în special în ce priveşte revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile, a Directivei privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei privind eficiența energetică;

| 37. | se așteaptă ca Comisia să prezinte un plan de acțiune în vederea consolidării rolului Convenției primarilor în politicile din domeniul climei și energiei, să prelungească această inițiativă dincolo de anul 2020 și să sprijine extinderea sa la nivel mondial; solicită Comisiei Europene să integreze pe deplin inițiativa „Primarii se adaptează”(Mayors Adapt) în Convenţia primarilor și să utilizeze Convenţia primarilor, în coordonare cu soluțiile în materie de „orașe inteligente”, ca pe un instrument pentru punerea în aplicare a politicilor privind energia și schimbările climatice; |
| --- | --- |

37.

se așteaptă ca Comisia să prezinte un plan de acțiune în vederea consolidării rolului Convenției primarilor în politicile din domeniul climei și energiei, să prelungească această inițiativă dincolo de anul 2020 și să sprijine extinderea sa la nivel mondial; solicită Comisiei Europene să integreze pe deplin inițiativa „Primarii se adaptează”(Mayors Adapt) în Convenţia primarilor și să utilizeze Convenţia primarilor, în coordonare cu soluțiile în materie de „orașe inteligente”, ca pe un instrument pentru punerea în aplicare a politicilor privind energia și schimbările climatice;

| 38. | încurajează Comisia să prezinte o comunicare privind orașele inteligente pentru a oferi sprijin suplimentar pentru soluții inteligente în ceea ce privește eficiența energetică, mobilitatea urbană și inovarea, cooperând îndeaproape cu CoR pentru cartografierea inițiativelor existente și pentru o mai bună coordonare a acestora; îndeamnă, în acest context, ca rolul autorităților locale și regionale să fie recunoscut într-o serie de alte domenii, în afara eficienței energetice în clădiri, și își reiterează apelul adresat Comisiei de a sprijini producția de energie din surse regenerabile la scară mică și mijlocie, deoarece aceasta poate servi atât la diminuarea sărăciei energetice, cât și la garantarea securității aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

38.

încurajează Comisia să prezinte o comunicare privind orașele inteligente pentru a oferi sprijin suplimentar pentru soluții inteligente în ceea ce privește eficiența energetică, mobilitatea urbană și inovarea, cooperând îndeaproape cu CoR pentru cartografierea inițiativelor existente și pentru o mai bună coordonare a acestora; îndeamnă, în acest context, ca rolul autorităților locale și regionale să fie recunoscut într-o serie de alte domenii, în afara eficienței energetice în clădiri, și își reiterează apelul adresat Comisiei de a sprijini producția de energie din surse regenerabile la scară mică și mijlocie, deoarece aceasta poate servi atât la diminuarea sărăciei energetice, cât și la garantarea securității aprovizionării cu energie;

| 39. | invită Comisia să ia măsuri pentru a promova inovarea și modernizarea economiei rurale și să prezinte mecanisme de reglementare în sectorul produselor lactate, anticipând și amortizând volatilitatea piețelor, pentru menținerea activității agricole în toate regiunile și pentru conservarea comunităților rurale; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să ia măsuri pentru a promova inovarea și modernizarea economiei rurale și să prezinte mecanisme de reglementare în sectorul produselor lactate, anticipând și amortizând volatilitatea piețelor, pentru menținerea activității agricole în toate regiunile și pentru conservarea comunităților rurale;

| 40. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene de a promova reducerea risipei de alimente și de a depune din nou o propunere privind obiectivul de reducere a risipei de alimente cu cel puțin 30 % până în 2025, pe baza propriei propuneri din 2014, retrasă, de modificare a Directivei-cadru privind deșeurile. În acest context, sprijină solicitarea Parlamentului European ca anul 2016 să fie declarat „Anul european al combaterii risipei de alimente”; |
| --- | --- |

40.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene de a promova reducerea risipei de alimente și de a depune din nou o propunere privind obiectivul de reducere a risipei de alimente cu cel puțin 30 % până în 2025, pe baza propriei propuneri din 2014, retrasă, de modificare a Directivei-cadru privind deșeurile. În acest context, sprijină solicitarea Parlamentului European ca anul 2016 să fie declarat „Anul european al combaterii risipei de alimente”;

| 41. | ia notă de faptul că șase dintre cei şapte principali factori de risc pentru decesul prematur sunt corelați cu modul în care mâncăm, bem și facem mișcare și invită Comisia să ia în considerare măsuri coordonate la nivelul UE pentru a aborda mai bine creșterea incidenței cazurilor de exces de greutate și de obezitate în întreaga Europă; |
| --- | --- |

41.

ia notă de faptul că șase dintre cei şapte principali factori de risc pentru decesul prematur sunt corelați cu modul în care mâncăm, bem și facem mișcare și invită Comisia să ia în considerare măsuri coordonate la nivelul UE pentru a aborda mai bine creșterea incidenței cazurilor de exces de greutate și de obezitate în întreaga Europă;

| 42. | sprijină votul Parlamentul European în favoarea schemei de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte și invită Comisia să prezinte propuneri concrete în 2016; |
| --- | --- |

42.

sprijină votul Parlamentul European în favoarea schemei de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte și invită Comisia să prezinte propuneri concrete în 2016;

Stabilitatea și cooperarea în cadrul și în afara Uniunii Europene

| 43. | invită Comisia să pună în aplicare Agenda europeană privind migrația, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, în special în lumina experienței lor în ceea ce privește condițiile de primire și de transfer și să avanseze propuneri legislative privind un mecanism de transfer și un mecanism permanent de relocare pentru a obține o distribuție mai echitabilă a celor care au nevoie de protecție internațională în cadrul UE; prin urmare, așteaptă o evaluare și o eventuală revizuire a Regulamentului Dublin III; reiterează propunerea sa vizând înființarea unor „parteneriate privind migrația și integrarea” între regiunile și orașele din țările de origine și cele de destinație și subliniază rolul pe care îl pot juca fondurile structurale și de investiții europene în sprijinirea politicilor din domeniul migrației și al proceselor de integrare, precum și a incluziunii active, în conformitate cu principiile UE și ale coeziunii sociale; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să pună în aplicare Agenda europeană privind migrația, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, în special în lumina experienței lor în ceea ce privește condițiile de primire și de transfer și să avanseze propuneri legislative privind un mecanism de transfer și un mecanism permanent de relocare pentru a obține o distribuție mai echitabilă a celor care au nevoie de protecție internațională în cadrul UE; prin urmare, așteaptă o evaluare și o eventuală revizuire a Regulamentului Dublin III; reiterează propunerea sa vizând înființarea unor „parteneriate privind migrația și integrarea” între regiunile și orașele din țările de origine și cele de destinație și subliniază rolul pe care îl pot juca fondurile structurale și de investiții europene în sprijinirea politicilor din domeniul migrației și al proceselor de integrare, precum și a incluziunii active, în conformitate cu principiile UE și ale coeziunii sociale;

| 44. | sprijină misiunea umanitară care acționează în prezent în conformitate cu valorile comune ale UE; încurajează Comisia să recurgă la o abordare amplă în acțiunile sale privind migrația, luând în considerare aspectele economice, sociale, de mediu, de securitate și de suveranitate ale statelor membre la punerea în aplicare a strategiei. CoR ar putea contribui la acest demers prin promovarea schimbului de opinii între reprezentanți ai autorităților locale și regionale pe această temă și ar putea propune posibile soluții; |
| --- | --- |

44.

sprijină misiunea umanitară care acționează în prezent în conformitate cu valorile comune ale UE; încurajează Comisia să recurgă la o abordare amplă în acțiunile sale privind migrația, luând în considerare aspectele economice, sociale, de mediu, de securitate și de suveranitate ale statelor membre la punerea în aplicare a strategiei. CoR ar putea contribui la acest demers prin promovarea schimbului de opinii între reprezentanți ai autorităților locale și regionale pe această temă și ar putea propune posibile soluții;

| 45. | invită Comisia să încurajeze dialogul la toate nivelurile de guvernanță, ca un element important al procesului de extindere a UE, și să abordeze în mod sistematic în raportul anual privind extinderea situaţia descentralizării și rolul autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să încurajeze dialogul la toate nivelurile de guvernanță, ca un element important al procesului de extindere a UE, și să abordeze în mod sistematic în raportul anual privind extinderea situaţia descentralizării și rolul autorităților locale și regionale;

| 46. | solicită o revizuire aprofundată a politicii europene de vecinătate (PEV), care ar trebui să se axeze pe trei priorități strategice: buna guvernanță democratică, o dezvoltare teritorială durabilă și migrația circulară și mobilitatea; solicită să fie consolidate în special acele inițiative care sprijină procesele de descentralizare; subliniază importanța consolidării instituțiilor autorităţilor locale și îndeamnă Comisia să mențină Instrumentul pentru administrație locală (LAF) și să îl extindă la toate țările vecine; |
| --- | --- |

46.

solicită o revizuire aprofundată a politicii europene de vecinătate (PEV), care ar trebui să se axeze pe trei priorități strategice: buna guvernanță democratică, o dezvoltare teritorială durabilă și migrația circulară și mobilitatea; solicită să fie consolidate în special acele inițiative care sprijină procesele de descentralizare; subliniază importanța consolidării instituțiilor autorităţilor locale și îndeamnă Comisia să mențină Instrumentul pentru administrație locală (LAF) și să îl extindă la toate țările vecine;

| 47. | consideră că este deosebit de important ca autoritățile locale și regionale să participe la acțiunile multilaterale și bilaterale în cadrul noii PEV și să se pună la dispoziţie o finanțare suficientă pentru a sprijini reformele la nivelul lor, astfel cum s-a solicitat de către șefii de stat și de guvern cu ocazia Summitului de la Riga; |
| --- | --- |

47.

consideră că este deosebit de important ca autoritățile locale și regionale să participe la acțiunile multilaterale și bilaterale în cadrul noii PEV și să se pună la dispoziţie o finanțare suficientă pentru a sprijini reformele la nivelul lor, astfel cum s-a solicitat de către șefii de stat și de guvern cu ocazia Summitului de la Riga;

| 48. | este în continuare convins că TTIP ar putea oferi șansa de a da un impuls creșterii și ocupării forței de muncă în UE, întrucât ar putea să deschidă accesul reciproc la piața pentru comerțul cu bunuri și servicii, la investiții, la achizițiile publice, cu reducerea birocrației și eliminarea barierelor netarifare din calea comerțului, cu condiția ca normele juridice existente în statele membre ale UE, în special cele referitoare la politicile sociale, de mediu şi de protecţie a consumatorilor, să fie pe deplin respectate, iar participarea democratică şi competenţele autorităţilor locale şi regionale să fie salvgardate; |
| --- | --- |

48.

este în continuare convins că TTIP ar putea oferi șansa de a da un impuls creșterii și ocupării forței de muncă în UE, întrucât ar putea să deschidă accesul reciproc la piața pentru comerțul cu bunuri și servicii, la investiții, la achizițiile publice, cu reducerea birocrației și eliminarea barierelor netarifare din calea comerțului, cu condiția ca normele juridice existente în statele membre ale UE, în special cele referitoare la politicile sociale, de mediu şi de protecţie a consumatorilor, să fie pe deplin respectate, iar participarea democratică şi competenţele autorităţilor locale şi regionale să fie salvgardate;

| 49. | estimează că aceleași condiții prealabile se aplică şi negocierilor TiSA, într-un sens mai restrâns; solicită Comisiei să implice CoR în procesul de negociere privind TiSA, în special acordând CoR condiții similare de acces la documentele de negociere, ca și în cazul TTIP; |
| --- | --- |

49.

estimează că aceleași condiții prealabile se aplică şi negocierilor TiSA, într-un sens mai restrâns; solicită Comisiei să implice CoR în procesul de negociere privind TiSA, în special acordând CoR condiții similare de acces la documentele de negociere, ca și în cazul TTIP;

| 50. | insistă asupra necesității de a identifica noile obiective universale de dezvoltare durabilă care să fie realizate în următorii 15 ani și solicită, prin urmare, să fie puse în practică inițiative specifice pentru autoritățile locale și regionale, cu un accent special pe tema cooperării descentralizate, pentru sprijini eforturile acestora în punerea în aplicare a acestor obiective; |
| --- | --- |

50.

insistă asupra necesității de a identifica noile obiective universale de dezvoltare durabilă care să fie realizate în următorii 15 ani și solicită, prin urmare, să fie puse în practică inițiative specifice pentru autoritățile locale și regionale, cu un accent special pe tema cooperării descentralizate, pentru sprijini eforturile acestora în punerea în aplicare a acestor obiective;

| 51. | invită Comisia să abordeze agenda urbană globală în vederea conferinței Habitat III și să implice autoritățile locale și regionale în conturarea poziției Uniunii Europene; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să abordeze agenda urbană globală în vederea conferinței Habitat III și să implice autoritățile locale și regionale în conturarea poziției Uniunii Europene;

Cetățenia și guvernanța

| 52. | solicită revizuirea și simplificarea inițiativei cetățeneşti europene, astfel încât aceasta să devină mai ușor de utilizat și mai accesibilă cetățenilor; |
| --- | --- |

52.

solicită revizuirea și simplificarea inițiativei cetățeneşti europene, astfel încât aceasta să devină mai ușor de utilizat și mai accesibilă cetățenilor;

| 53. | solicită intensificarea acțiunilor întreprinse de Comisie pentru a promova cooperarea interinstituțională în materie de comunicare, folosind, de asemenea, potenţialul efect de levier al membrilor CoR pentru crearea de legături cu cetățenii și pentru a „acționa la nivel local” de pe întregul teritoriu al Uniunii Europene, în activitățile pe care le desfășoară; |
| --- | --- |

53.

solicită intensificarea acțiunilor întreprinse de Comisie pentru a promova cooperarea interinstituțională în materie de comunicare, folosind, de asemenea, potenţialul efect de levier al membrilor CoR pentru crearea de legături cu cetățenii și pentru a „acționa la nivel local” de pe întregul teritoriu al Uniunii Europene, în activitățile pe care le desfășoară;

| 54. | în ceea ce privește propunerea de acord interinstituțional (AII) privind un registru de transparență obligatoriu, solicită Comisiei ca reprezentanții autorităților locale și regionale, aleşi în mod democratic, precum și reprezentanţii asociațiilor acestora, să fie exceptaţi de la înregistrarea obligatorie; |
| --- | --- |

54.

în ceea ce privește propunerea de acord interinstituțional (AII) privind un registru de transparență obligatoriu, solicită Comisiei ca reprezentanții autorităților locale și regionale, aleşi în mod democratic, precum și reprezentanţii asociațiilor acestora, să fie exceptaţi de la înregistrarea obligatorie;

| 55. | salută faptul că propunerea Comisiei pe tema acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare se referă la evaluarea impactului teritorial ca la unul dintre instrumentele de efectuare a evaluărilor de impact și invită Comisia să utilizeze acest instrument în mod sistematic pentru propunerile legislative care ar putea avea un impact teritorial; își reafirmă, cu toate acestea, solicitarea ca AII să recunoască rolul sporit şi specific al CoR în temeiul Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

55.

salută faptul că propunerea Comisiei pe tema acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare se referă la evaluarea impactului teritorial ca la unul dintre instrumentele de efectuare a evaluărilor de impact și invită Comisia să utilizeze acest instrument în mod sistematic pentru propunerile legislative care ar putea avea un impact teritorial; își reafirmă, cu toate acestea, solicitarea ca AII să recunoască rolul sporit şi specific al CoR în temeiul Tratatului de la Lisabona;

| 56. | își mandatează Președintele să transmită prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Consiliului și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

56.

își mandatează Președintele să transmită prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Consiliului și președintelui Consiliului European.

Bruxelles, 9 iulie 2015.

Preşedintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 113-a sesiune plenară, 8 și 9 iulie 2015

| 22.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 313/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 313/17

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital”

(2015/C 313/05)

| Raportor: | domnul Tadeusz TRUSKOLASKI (PL-AE), primarul localității Białystok |
| --- | --- |
| Document de referință: | Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital”
  COM(2015) 63 final |

Raportor:

domnul Tadeusz TRUSKOLASKI (PL-AE), primarul localității Białystok

Document de referință:

Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital”

COM(2015) 63 final

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR:

| 1. | ia cunoștință cu satisfacție de inițiativa Comisiei Europene concretizată prin Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital”, al cărei principal obiectiv constă în crearea unei piețe interne a capitalului; |
| --- | --- |

1.

ia cunoștință cu satisfacție de inițiativa Comisiei Europene concretizată prin Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital”, al cărei principal obiectiv constă în crearea unei piețe interne a capitalului;

| 2. | reamintește că inițiativa privată și spiritul antreprenorial joacă un rol esențial în procesul creării unei economii competitive a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

reamintește că inițiativa privată și spiritul antreprenorial joacă un rol esențial în procesul creării unei economii competitive a Uniunii Europene;

| 3. | subliniază importanța creării unei piețe interne comune a capitalurilor; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța creării unei piețe interne comune a capitalurilor;

| 4. | invită Comisia să accelereze lucrările referitoare la Planul de acțiune și să prezinte propuneri legislative cât mai curând posibil în vederea atingerii obiectivului de a realiza o piață de capital europeană unică pe deplin integrată până la sfârșitul anului 2018; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să accelereze lucrările referitoare la Planul de acțiune și să prezinte propuneri legislative cât mai curând posibil în vederea atingerii obiectivului de a realiza o piață de capital europeană unică pe deplin integrată până la sfârșitul anului 2018;

| 5. | salută eforturile Comisiei de a reduce barierele din calea investițiilor în economie, care ar aduce beneficii în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor). Subliniază faptul că deblocarea potențialului piețelor de capital reprezintă un factor important în vederea obținerii unei creșteri economice durabile la nivel local și regional și creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

5.

salută eforturile Comisiei de a reduce barierele din calea investițiilor în economie, care ar aduce beneficii în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor). Subliniază faptul că deblocarea potențialului piețelor de capital reprezintă un factor important în vederea obținerii unei creșteri economice durabile la nivel local și regional și creării de locuri de muncă;

| 6. | subliniază necesitatea de a lua măsuri structurale și anticiclice suplimentare în domeniul piețelor financiare, care să fie concepute în așa fel încât să își producă efectele în toate statele membre și să fie în beneficiul regiunilor cu piețe financiare mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a lua măsuri structurale și anticiclice suplimentare în domeniul piețelor financiare, care să fie concepute în așa fel încât să își producă efectele în toate statele membre și să fie în beneficiul regiunilor cu piețe financiare mai puțin dezvoltate;

| 7. | constată că este necesară diversificarea surselor de finanțare a economiei europene, precum și a instrumentelor pentru atragerea de noi investiții, pentru a asigura creștere și stabilitate; |
| --- | --- |

7.

constată că este necesară diversificarea surselor de finanțare a economiei europene, precum și a instrumentelor pentru atragerea de noi investiții, pentru a asigura creștere și stabilitate;

| 8. | se concentrează asupra acelor elemente ale uniunii piețelor de capital care pot accelera dezvoltarea la nivel regional și local; |
| --- | --- |

8.

se concentrează asupra acelor elemente ale uniunii piețelor de capital care pot accelera dezvoltarea la nivel regional și local;

| 9. | își exprimă interesul deosebit și sprijinul ferm pentru toate măsurile care au drept scop:






  (a) | consolidarea potențialului IMM-urilor prin recunoașterea rolului lor local în promovarea spiritului antreprenorial, crearea de inovații și dezvoltarea societății pe baza valorii muncii; |
| --- | --- | --- |

9.

își exprimă interesul deosebit și sprijinul ferm pentru toate măsurile care au drept scop:

(a)

consolidarea potențialului IMM-urilor prin recunoașterea rolului lor local în promovarea spiritului antreprenorial, crearea de inovații și dezvoltarea societății pe baza valorii muncii;

| (b) | sprijinirea sustenabilității proiectelor de investiții importante pe termen lung, care au o însemnătate deosebită la nivel regional și care reprezintă o condiție prealabilă pentru dezvoltare eficientă la nivel regional și local; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea sustenabilității proiectelor de investiții importante pe termen lung, care au o însemnătate deosebită la nivel regional și care reprezintă o condiție prealabilă pentru dezvoltare eficientă la nivel regional și local;

| 10. | subliniază că uniunea piețelor de capital trebuie să permită diversificarea surselor de finanțare a proiectelor de investiții, care, prin natura și dimensiunea lor, necesită angajamentul mai multor actori financiari; |
| --- | --- |

10.

subliniază că uniunea piețelor de capital trebuie să permită diversificarea surselor de finanțare a proiectelor de investiții, care, prin natura și dimensiunea lor, necesită angajamentul mai multor actori financiari;

| 11. | împărtășește punctul de vedere că crearea unei uniuni a piețelor de capital necesită analize și consultări foarte ample, pentru a identifica obstacole și oportunități, iar apoi pentru a lua diverse măsuri în materie de reglementare, instituții și educație; |
| --- | --- |

11.

împărtășește punctul de vedere că crearea unei uniuni a piețelor de capital necesită analize și consultări foarte ample, pentru a identifica obstacole și oportunități, iar apoi pentru a lua diverse măsuri în materie de reglementare, instituții și educație;

II.   PRINCIPII ȘI OBIECTIVE ALE UNIUNII PIEȚELOR DE CAPITAL

| 12. | salută demararea lucrărilor cu privire la procesul creării unei uniuni a piețelor de capital; |
| --- | --- |

12.

salută demararea lucrărilor cu privire la procesul creării unei uniuni a piețelor de capital;

| 13. | este de părere că o piață internă a capitalului a UE reprezintă încă un instrument de consolidare a rezilienței împotriva șocurilor asimetrice determinate de ritmul de dezvoltare inegal al diferitelor regiuni din Uniunea Europeană; arată că punctele slabe ale piețelor de capital sunt cauzate și de factorii adânc înrădăcinați ai lipsei de cerere agregată, cum ar fi stadiul de dezvoltare diferit la nivel regional; |
| --- | --- |

13.

este de părere că o piață internă a capitalului a UE reprezintă încă un instrument de consolidare a rezilienței împotriva șocurilor asimetrice determinate de ritmul de dezvoltare inegal al diferitelor regiuni din Uniunea Europeană; arată că punctele slabe ale piețelor de capital sunt cauzate și de factorii adânc înrădăcinați ai lipsei de cerere agregată, cum ar fi stadiul de dezvoltare diferit la nivel regional;

| 14. | salută lista de priorități privind viitoarele acțiuni, printre care reducerea obstacolelor ce împiedică accesul la piața de capital, facilitarea inițierii de relații între furnizorii de capital și actori economici de tipul IMM-urilor, securitate pe piața de capital, sprijinirea și finanțarea investițiilor pe termen lung, dezvoltarea plasamentelor private și a altor forme de finanțare în întreaga UE, precum și reducerea sarcinii administrative; |
| --- | --- |

14.

salută lista de priorități privind viitoarele acțiuni, printre care reducerea obstacolelor ce împiedică accesul la piața de capital, facilitarea inițierii de relații între furnizorii de capital și actori economici de tipul IMM-urilor, securitate pe piața de capital, sprijinirea și finanțarea investițiilor pe termen lung, dezvoltarea plasamentelor private și a altor forme de finanțare în întreaga UE, precum și reducerea sarcinii administrative;

| 15. | este de părere că uniunea piețelor de capital are potențialul de a integra piețele de capital europene fragmentate și de a consolida fluxurile de capital transfrontaliere, conducând astfel la o creștere a volumului de investiții în proiectele de infrastructură și întreprinderile europene; |
| --- | --- |

15.

este de părere că uniunea piețelor de capital are potențialul de a integra piețele de capital europene fragmentate și de a consolida fluxurile de capital transfrontaliere, conducând astfel la o creștere a volumului de investiții în proiectele de infrastructură și întreprinderile europene;

| 16. | invită Comisia să ia în considerare și latura ofertei, în special să analizeze și să abordeze cauzele profunde pentru care investitorii individuali și instituționali nu sunt în măsură să mobilizeze și să transforme un volum suficient de capital pentru a consolida serviciile financiare individuale și investițiile pe termen lung în economia reală; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să ia în considerare și latura ofertei, în special să analizeze și să abordeze cauzele profunde pentru care investitorii individuali și instituționali nu sunt în măsură să mobilizeze și să transforme un volum suficient de capital pentru a consolida serviciile financiare individuale și investițiile pe termen lung în economia reală;

| 17. | este preocupat de faptul că obiectivele definite până în prezent sunt prea generale, ceea ce poate împiedica atingerea unui nivel satisfăcător de diversificare cu privire la sursele de finanțare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

17.

este preocupat de faptul că obiectivele definite până în prezent sunt prea generale, ceea ce poate împiedica atingerea unui nivel satisfăcător de diversificare cu privire la sursele de finanțare pentru IMM-uri;

| 18. | este de părere că uniunea piețelor de capital care va fi înființată ar trebui să promoveze în principal dezvoltarea IMM-urilor, dar se întreabă dacă securitizarea reprezintă o soluție pe termen lung pentru problemele de finanțare ale IMM-urilor, ținând cont de faptul că, în cazul acestora, costul ei este proporțional mai mare; |
| --- | --- |

18.

este de părere că uniunea piețelor de capital care va fi înființată ar trebui să promoveze în principal dezvoltarea IMM-urilor, dar se întreabă dacă securitizarea reprezintă o soluție pe termen lung pentru problemele de finanțare ale IMM-urilor, ținând cont de faptul că, în cazul acestora, costul ei este proporțional mai mare;

| 19. | salută schimbarea de direcție către o mai mare implicare a investitorilor individuali pe piața de capital, dar subliniază faptul că Cartea verde nu acordă suficientă atenție investitorilor privați; |
| --- | --- |

19.

salută schimbarea de direcție către o mai mare implicare a investitorilor individuali pe piața de capital, dar subliniază faptul că Cartea verde nu acordă suficientă atenție investitorilor privați;

| 20. | consideră că punerea în practică a unei reforme profunde a pieței de capital ar trebui să fie însoțită de o supraveghere puternică la nivelul UE și la nivel național, inclusiv prin consolidarea rolului AEVMP în ceea ce privește îmbunătățirea convergenței în materie de supraveghere, pentru a evita asumarea excesivă de riscuri și de instabilitate de pe piețele financiare; |
| --- | --- |

20.

consideră că punerea în practică a unei reforme profunde a pieței de capital ar trebui să fie însoțită de o supraveghere puternică la nivelul UE și la nivel național, inclusiv prin consolidarea rolului AEVMP în ceea ce privește îmbunătățirea convergenței în materie de supraveghere, pentru a evita asumarea excesivă de riscuri și de instabilitate de pe piețele financiare;

| 21. | încurajează desfășurarea unor consultări mai ample cu privire la sistemele de securitizare, ținând seama de învățămintele în urma crizei financiare. Procesul de securitizare nu are voie să genereze riscuri sistemice, ca atare trebuie evitate instrumentele cu un puternic efect de levier și dependență de finanțarea pe termen scurt; |
| --- | --- |

21.

încurajează desfășurarea unor consultări mai ample cu privire la sistemele de securitizare, ținând seama de învățămintele în urma crizei financiare. Procesul de securitizare nu are voie să genereze riscuri sistemice, ca atare trebuie evitate instrumentele cu un puternic efect de levier și dependență de finanțarea pe termen scurt;

| 22. | arată că piețele din statele membre prezintă deosebiri considerabile din punct de vedere cultural, istoric și juridic; consideră că, având în vedere complexitatea tematicii, se impune extinderea analizei ex ante cu privire la crearea și efectele unei uniuni a piețelor de capital în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

22.

arată că piețele din statele membre prezintă deosebiri considerabile din punct de vedere cultural, istoric și juridic; consideră că, având în vedere complexitatea tematicii, se impune extinderea analizei ex ante cu privire la crearea și efectele unei uniuni a piețelor de capital în fiecare stat membru;

| 23. | este de părere că multe dintre inițiativele privind piețele de capital trebuie realizate în același timp și, ulterior, trebuie sprijinite prin programe educaționale complexe, ținând seama de barierele sociale generate de tradiții și obiceiuri; |
| --- | --- |

23.

este de părere că multe dintre inițiativele privind piețele de capital trebuie realizate în același timp și, ulterior, trebuie sprijinite prin programe educaționale complexe, ținând seama de barierele sociale generate de tradiții și obiceiuri;

| 24. | atrage atenția asupra cunoștințelor insuficiente ale micilor investitori și proprietarilor de microîntreprinderi și întreprinderi mici în domeniul financiar și privind cultura investițională. Acești factori structurali împiedică dezvoltarea unei piețe paneuropene de capital; |
| --- | --- |

24.

atrage atenția asupra cunoștințelor insuficiente ale micilor investitori și proprietarilor de microîntreprinderi și întreprinderi mici în domeniul financiar și privind cultura investițională. Acești factori structurali împiedică dezvoltarea unei piețe paneuropene de capital;

| 25. | consideră că administrațiile locale și regionale au un rol cheie în procesul de dezvoltare a cunoștințelor financiare ale populației. În plus, accentuează rolul instituțiilor sociale și al structurilor de învățământ în aprofundarea cunoștințelor economice și financiare ale tinerei generații de cetățeni europeni; |
| --- | --- |

25.

consideră că administrațiile locale și regionale au un rol cheie în procesul de dezvoltare a cunoștințelor financiare ale populației. În plus, accentuează rolul instituțiilor sociale și al structurilor de învățământ în aprofundarea cunoștințelor economice și financiare ale tinerei generații de cetățeni europeni;

| 26. | consideră că este oportun să se aibă în vedere participarea financiară și instituțională a sectorului public în acele domenii care contribuie în mod direct la dezvoltarea pieței de capital și în care nu sunt suficiente inițiativele din economia privată; solicită ca, înainte de a decide participarea sectorului public, să se verifice că fondurile publice atrag după sine în mod efectiv inițiative private. este de părere că în aceste cazuri, angajamentul sectorului public ar trebui să se bazeze pe o analiză economică conexă, iar, atât după atingerea efectului preconizat, cât și pentru cazul unor evoluții defectuoase, ar trebui prezentat un plan clar privind retragerea investițiilor publice; |
| --- | --- |

26.

consideră că este oportun să se aibă în vedere participarea financiară și instituțională a sectorului public în acele domenii care contribuie în mod direct la dezvoltarea pieței de capital și în care nu sunt suficiente inițiativele din economia privată; solicită ca, înainte de a decide participarea sectorului public, să se verifice că fondurile publice atrag după sine în mod efectiv inițiative private. este de părere că în aceste cazuri, angajamentul sectorului public ar trebui să se bazeze pe o analiză economică conexă, iar, atât după atingerea efectului preconizat, cât și pentru cazul unor evoluții defectuoase, ar trebui prezentat un plan clar privind retragerea investițiilor publice;

| 27. | crede că, în multe țări, în domeniile acoperite de uniunea piețelor de capital există bune practici care ar putea fi diseminate; |
| --- | --- |

27.

crede că, în multe țări, în domeniile acoperite de uniunea piețelor de capital există bune practici care ar putea fi diseminate;

| 28. | subliniază că autoritățile locale în calitate de investitori care furnizează capital de inițiere pe termen lung, au un rol semnificativ și variat pe piețele de capital, iar activele lor pot fi tranzacționate; |
| --- | --- |

28.

subliniază că autoritățile locale în calitate de investitori care furnizează capital de inițiere pe termen lung, au un rol semnificativ și variat pe piețele de capital, iar activele lor pot fi tranzacționate;

III.   ARMONIZAREA DISPOZIȚIILOR LEGALE

| 29. | este de acord cu necesitatea de a crea un set comun de norme pentru piețele de capital, care să se aplice în toate statele membre; |
| --- | --- |

29.

este de acord cu necesitatea de a crea un set comun de norme pentru piețele de capital, care să se aplice în toate statele membre;

| 30. | împărtășește opinia că se poate pleca de la ideea că încrederea investitorilor ar putea fi consolidată prin crearea unor condiții-cadru transparente pentru o piață internă de capital și armonizarea schemelor de garanții, ceea ce ar contribui la o alocare mai eficientă a capitalului; |
| --- | --- |

30.

împărtășește opinia că se poate pleca de la ideea că încrederea investitorilor ar putea fi consolidată prin crearea unor condiții-cadru transparente pentru o piață internă de capital și armonizarea schemelor de garanții, ceea ce ar contribui la o alocare mai eficientă a capitalului;

| 31. | subliniază că un set comun de norme ar constitui un pas semnificativ în direcția eliminării obstacolelor și a creării unui mediu indispensabil pentru instituirea și funcționarea pieței unice de capital în întreaga Uniune Europeană, integrată în mai mare măsură cu piețele internaționale; |
| --- | --- |

31.

subliniază că un set comun de norme ar constitui un pas semnificativ în direcția eliminării obstacolelor și a creării unui mediu indispensabil pentru instituirea și funcționarea pieței unice de capital în întreaga Uniune Europeană, integrată în mai mare măsură cu piețele internaționale;

| 32. | atrage atenția că propunerile legislative legate de uniunea piețelor de capital nu ar trebui să impună sarcini de reglementare a IMM-urilor și nici să limiteze beneficiile obținute de acest sector de pe urma definitivării uniunii piețelor de capital; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția că propunerile legislative legate de uniunea piețelor de capital nu ar trebui să impună sarcini de reglementare a IMM-urilor și nici să limiteze beneficiile obținute de acest sector de pe urma definitivării uniunii piețelor de capital;

| 33. | consideră că trebuie create noi forme juridice care să permită investiții și acumulare de capital în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

33.

consideră că trebuie create noi forme juridice care să permită investiții și acumulare de capital în cadrul Uniunii Europene;

| 34. | este convins că o mai mare transparență în ceea ce privește informațiile financiare disponibile publicului și eliminarea cauzelor lipsei de comparabilitate a informațiilor financiare între statele membre pot facilita lansarea unor noi inițiative ale pieței; |
| --- | --- |

34.

este convins că o mai mare transparență în ceea ce privește informațiile financiare disponibile publicului și eliminarea cauzelor lipsei de comparabilitate a informațiilor financiare între statele membre pot facilita lansarea unor noi inițiative ale pieței;

| 35. | își reiterează solicitarea formulată deja în avizele precedente ale CoR pentru o mai bună comparabilitate și un acces mai bun la informații privind riscul legat de finanțarea IMM-urilor în întreaga UE; |
| --- | --- |

35.

își reiterează solicitarea formulată deja în avizele precedente ale CoR pentru o mai bună comparabilitate și un acces mai bun la informații privind riscul legat de finanțarea IMM-urilor în întreaga UE;

| 36. | consideră că este adecvat să se stabilească standarde internaționale de raportare financiară (IFRS) simplificate, care să permită compararea societăților și să consolideze ratingul lor. În plus, utilizarea unor astfel de standarde ar putea fi un stimulent pentru investitori să investească în acele societăți care funcționează conform unor principii transparente și general recunoscute; |
| --- | --- |

36.

consideră că este adecvat să se stabilească standarde internaționale de raportare financiară (IFRS) simplificate, care să permită compararea societăților și să consolideze ratingul lor. În plus, utilizarea unor astfel de standarde ar putea fi un stimulent pentru investitori să investească în acele societăți care funcționează conform unor principii transparente și general recunoscute;

| 37. | consideră că sunt necesare eforturi continue pentru armonizarea dreptului falimentului și a cadrului pentru restructurări financiare, fiind conștient de complexitatea acestei chestiuni și, în special, de existența unor grupuri sociale și de creditori privilegiate; |
| --- | --- |

37.

consideră că sunt necesare eforturi continue pentru armonizarea dreptului falimentului și a cadrului pentru restructurări financiare, fiind conștient de complexitatea acestei chestiuni și, în special, de existența unor grupuri sociale și de creditori privilegiate;

| 38. | sprijină propunerea de revizuire a cadrului juridic, inclusiv a cerințelor prudențiale, cu scopul de a elimina restricțiile privind securitizarea activelor în sectorul IMM-urilor și cele privind activitățile instituțiilor financiare nebancare care oferă finanțare, precum și în scopul unui tratament mai puțin restrictiv al angajamentului pe termen lung în proiecte de infrastructură; |
| --- | --- |

38.

sprijină propunerea de revizuire a cadrului juridic, inclusiv a cerințelor prudențiale, cu scopul de a elimina restricțiile privind securitizarea activelor în sectorul IMM-urilor și cele privind activitățile instituțiilor financiare nebancare care oferă finanțare, precum și în scopul unui tratament mai puțin restrictiv al angajamentului pe termen lung în proiecte de infrastructură;

| 39. | atrage atenția asupra potențialei probleme a lipsei de armonizare a piețelor financiare în contextul în care unele state membre nu fac parte din uniunea bancară; |
| --- | --- |

39.

atrage atenția asupra potențialei probleme a lipsei de armonizare a piețelor financiare în contextul în care unele state membre nu fac parte din uniunea bancară;

| 40. | subliniază că uniunea piețelor de capital trebuie să fie deschisă și competitivă la nivel global și trebuie să atragă investiții internaționale, menținând standarde înalte în cadrul UE, printre altele prin asigurarea integrității pieței și a stabilității financiare a investitorilor; |
| --- | --- |

40.

subliniază că uniunea piețelor de capital trebuie să fie deschisă și competitivă la nivel global și trebuie să atragă investiții internaționale, menținând standarde înalte în cadrul UE, printre altele prin asigurarea integrității pieței și a stabilității financiare a investitorilor;

IV.   DIVERSIFICAREA SURSELOR DE FINANȚARE PENTRU IMM-URI

| 41. | dorește să sublinieze importanța sectorului IMM-urilor pentru economia europeană și dezvoltarea regiunilor. În UE-27 funcționau peste 20 de milioane de IMM-uri, care asigurau 67 % din locurile de muncă și generau 58 % din valoarea adăugată brută. În plus, cele 19 milioane de IMM-uri cu până la zece angajați acopereau o cincime din totalul locurilor de muncă în UE. În perioada de criză 2008-2011, IMM-urile au putut menține nivelul de ocupare a forței de muncă mai bine decât întreprinderile mari, dar, în același timp, contribuția lor la PIB a cunoscut o scădere relativă (1); |
| --- | --- |

41.

dorește să sublinieze importanța sectorului IMM-urilor pentru economia europeană și dezvoltarea regiunilor. În UE-27 funcționau peste 20 de milioane de IMM-uri, care asigurau 67 % din locurile de muncă și generau 58 % din valoarea adăugată brută. În plus, cele 19 milioane de IMM-uri cu până la zece angajați acopereau o cincime din totalul locurilor de muncă în UE. În perioada de criză 2008-2011, IMM-urile au putut menține nivelul de ocupare a forței de muncă mai bine decât întreprinderile mari, dar, în același timp, contribuția lor la PIB a cunoscut o scădere relativă (1);

| 42. | atrage atenția că IMM-urile întâmpină dificultăți în accesarea unor surse de finanțare diversificate pentru activitatea lor. În UE, peste 80 % din sursele externe de finanțare pentru IMM-uri sunt credite bancare, iar 40 % din întreprinderi fac uz de ofertele de leasing ale institutelor care, de obicei, au legături cu băncile; |
| --- | --- |

42.

atrage atenția că IMM-urile întâmpină dificultăți în accesarea unor surse de finanțare diversificate pentru activitatea lor. În UE, peste 80 % din sursele externe de finanțare pentru IMM-uri sunt credite bancare, iar 40 % din întreprinderi fac uz de ofertele de leasing ale institutelor care, de obicei, au legături cu băncile;

| 43. | reamintește că accesul IMM-urilor la credite bancare în perioade de recesiune economică este și mai dificil, ceea ce înseamnă că procesele intrabancare au efect mai degrabă prociclic decât anticiclic; |
| --- | --- |

43.

reamintește că accesul IMM-urilor la credite bancare în perioade de recesiune economică este și mai dificil, ceea ce înseamnă că procesele intrabancare au efect mai degrabă prociclic decât anticiclic;

| 44. | consideră că este necesară o mai mare concurență față de sectorul bancar, pentru a diminua poziția sa dominantă în furnizarea de surse de finanțare în UE și în special pentru sectorul IMM-urilor. Prin urmare, trebuie susținute cu tărie atât înlăturarea obstacolelor din calea concurenței prin instituții financiare nebancare și instrumente financiare corespunzătoare, prin noi actori și inovații din alte domenii decât sectorul financiar, cât și propuneri legislative în acest domeniu; |
| --- | --- |

44.

consideră că este necesară o mai mare concurență față de sectorul bancar, pentru a diminua poziția sa dominantă în furnizarea de surse de finanțare în UE și în special pentru sectorul IMM-urilor. Prin urmare, trebuie susținute cu tărie atât înlăturarea obstacolelor din calea concurenței prin instituții financiare nebancare și instrumente financiare corespunzătoare, prin noi actori și inovații din alte domenii decât sectorul financiar, cât și propuneri legislative în acest domeniu;

| 45. | arată că uniunea piețelor de capital nu urmărește reducerea importanței băncilor în economia europeană. Este de părere că trebuie asigurat un echilibru corespunzător între măsurile de promovare a serviciilor bancare de investiții și finanțarea din partea instituțiilor financiare nebancare, pe de o parte, și finanțarea prin credite bancare tradiționale, pe de altă parte; |
| --- | --- |

45.

arată că uniunea piețelor de capital nu urmărește reducerea importanței băncilor în economia europeană. Este de părere că trebuie asigurat un echilibru corespunzător între măsurile de promovare a serviciilor bancare de investiții și finanțarea din partea instituțiilor financiare nebancare, pe de o parte, și finanțarea prin credite bancare tradiționale, pe de altă parte;

| 46. | salută măsurile luate până în prezent de către statele membre sub forma programelor de asistență financiară pentru IMM-uri (garanții, subvenții, accelerarea plăților comerciale, capital inițial); |
| --- | --- |

46.

salută măsurile luate până în prezent de către statele membre sub forma programelor de asistență financiară pentru IMM-uri (garanții, subvenții, accelerarea plăților comerciale, capital inițial);

| 47. | atrage atenția asupra factorilor-cheie pentru dezvoltarea IMM-urilor, cum ar fi un mediu de afaceri favorabil, o infrastructură modernă și prezența unor sectoare economice de înaltă tehnologie, precum și disponibilitatea unei forțe de muncă cu înaltă calificare. Prin urmare, inițiativele în cadrul unei uniuni a piețelor de capital trebuie concepute în așa fel, încât să se reducă costurile de tranzacționare legate de obținerea de capital și să se asigure accesul grupului microîntreprinderilor, care sunt cele mai numeroase, dar au și cele mai slabe legături cu piețele de capital; subliniază necesitatea de a reduce la minim sarcina administrativă pe care o implică regulamentul; |
| --- | --- |

47.

atrage atenția asupra factorilor-cheie pentru dezvoltarea IMM-urilor, cum ar fi un mediu de afaceri favorabil, o infrastructură modernă și prezența unor sectoare economice de înaltă tehnologie, precum și disponibilitatea unei forțe de muncă cu înaltă calificare. Prin urmare, inițiativele în cadrul unei uniuni a piețelor de capital trebuie concepute în așa fel, încât să se reducă costurile de tranzacționare legate de obținerea de capital și să se asigure accesul grupului microîntreprinderilor, care sunt cele mai numeroase, dar au și cele mai slabe legături cu piețele de capital; subliniază necesitatea de a reduce la minim sarcina administrativă pe care o implică regulamentul;

| 48. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că noile reglementări pentru sectorul bancar din UE (CRD IV/CRR) ar putea limita și mai mult accesul IMM-urilor la finanțarea bancară și, prin urmare, recomandă efectuarea unor analize periodice privind impactul acestor reglementări în statele membre asupra accesului IMM-urilor la finanțarea bancară; |
| --- | --- |

48.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că noile reglementări pentru sectorul bancar din UE (CRD IV/CRR) ar putea limita și mai mult accesul IMM-urilor la finanțarea bancară și, prin urmare, recomandă efectuarea unor analize periodice privind impactul acestor reglementări în statele membre asupra accesului IMM-urilor la finanțarea bancară;

| 49. | scoate în evidență faptul că băncile locale și regionale joacă un rol major în finanțarea IMM-urilor, deoarece ele cunosc cel mai bine economia locală și regională și dispun de metode unice pentru evaluarea riscului de credit al întreprinderilor locale; |
| --- | --- |

49.

scoate în evidență faptul că băncile locale și regionale joacă un rol major în finanțarea IMM-urilor, deoarece ele cunosc cel mai bine economia locală și regională și dispun de metode unice pentru evaluarea riscului de credit al întreprinderilor locale;

V.   STIMULAREA CONCURENȚEI PE PIAȚA DE CAPITAL

| 50. | speră că piața internă de capital poate contribui la dezvoltarea și răspândirea alternativelor la formele tradiționale de facilitare a creditului și investițiilor. Acestea au un potențial semnificativ pentru furnizarea de capital de investiții pentru agenții economici locali; |
| --- | --- |

50.

speră că piața internă de capital poate contribui la dezvoltarea și răspândirea alternativelor la formele tradiționale de facilitare a creditului și investițiilor. Acestea au un potențial semnificativ pentru furnizarea de capital de investiții pentru agenții economici locali;

| 51. | încurajează Comisia Europeană să disemineze cele mai bune practici în ceea ce privește formele alternative de finanțare, care în unele state membre sunt deja bine dezvoltate; |
| --- | --- |

51.

încurajează Comisia Europeană să disemineze cele mai bune practici în ceea ce privește formele alternative de finanțare, care în unele state membre sunt deja bine dezvoltate;

| 52. | consideră că este oportun ca în contextul dezbaterii și lucrărilor legate de uniunea piețelor de capital să se creeze un mediu adecvat și, în special, un nivel corespunzător de reglementare și supraveghere pentru dezvoltarea sistemului bancar din umbră și a finanțării participative. Importanța acestui domeniu este încă relativ scăzut, totuși, dă dovadă de o puternică dinamică de creștere (2); |
| --- | --- |

52.

consideră că este oportun ca în contextul dezbaterii și lucrărilor legate de uniunea piețelor de capital să se creeze un mediu adecvat și, în special, un nivel corespunzător de reglementare și supraveghere pentru dezvoltarea sistemului bancar din umbră și a finanțării participative. Importanța acestui domeniu este încă relativ scăzut, totuși, dă dovadă de o puternică dinamică de creștere (2);

| 53. | constată că în cazul proiectelor inovatoare sunt mai oportune ofertele de finanțare alternative pentru IMM-uri și, în special, instrumentele cu un risc de investiții mai ridicat; |
| --- | --- |

53.

constată că în cazul proiectelor inovatoare sunt mai oportune ofertele de finanțare alternative pentru IMM-uri și, în special, instrumentele cu un risc de investiții mai ridicat;

| 54. | susține că mediul de reglementare ar trebui să aibă efect stimulativ și nu ar trebui să limiteze accesul la noile instrumente și forme de distribuire a capitalului; |
| --- | --- |

54.

susține că mediul de reglementare ar trebui să aibă efect stimulativ și nu ar trebui să limiteze accesul la noile instrumente și forme de distribuire a capitalului;

VI.   OBSERVAȚII FINALE

| 55. | salută atenția sporită pe care o acordă Comisia formelor de finanțare nebancară; |
| --- | --- |

55.

salută atenția sporită pe care o acordă Comisia formelor de finanțare nebancară;

| 56. | observă că în Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital” se face abia un prim pas către crearea unei piețe interne de capital; |
| --- | --- |

56.

observă că în Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital” se face abia un prim pas către crearea unei piețe interne de capital;

| 57. | dorește să fie implicat în lucrările viitoare, întrucât o perspectivă locală și regională diferențiată permite elaborarea de norme care să țină seama de nevoile tuturor părților; |
| --- | --- |

57.

dorește să fie implicat în lucrările viitoare, întrucât o perspectivă locală și regională diferențiată permite elaborarea de norme care să țină seama de nevoile tuturor părților;

| 58. | solicită o dezbatere cu privire la un program de lucru detaliat, care va asigura o dinamică corespunzătoare, indispensabilă pentru crearea la timp a pieței interne de capital; |
| --- | --- |

58.

solicită o dezbatere cu privire la un program de lucru detaliat, care va asigura o dinamică corespunzătoare, indispensabilă pentru crearea la timp a pieței interne de capital;

| 59. | subliniază necesitatea de a implica diferitele părți interesate, pentru a elabora un document pe deplin satisfăcător, care să răspundă diferitelor nevoi ale regiunilor și sectoarelor; |
| --- | --- |

59.

subliniază necesitatea de a implica diferitele părți interesate, pentru a elabora un document pe deplin satisfăcător, care să răspundă diferitelor nevoi ale regiunilor și sectoarelor;

| 60. | atrage atenția asupra nevoii de a consolida programele de îmbunătățire a nivelului de cultură financiară și de a explica publicului larg oportunitățile și nevoile în materie de investiții. În acest sens, trebuie completate și sprijinite inițiativele naționale și proiectele la nivel european, cum ar fi Consumer Classroom; |
| --- | --- |

60.

atrage atenția asupra nevoii de a consolida programele de îmbunătățire a nivelului de cultură financiară și de a explica publicului larg oportunitățile și nevoile în materie de investiții. În acest sens, trebuie completate și sprijinite inițiativele naționale și proiectele la nivel european, cum ar fi Consumer Classroom;

| 61. | invită la continuarea amplei dezbateri publice referitoare la Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital” și la revizuirea concomitentă a Directivei privind prospectele și securitizarea. |
| --- | --- |

61.

invită la continuarea amplei dezbateri publice referitoare la Cartea verde „Crearea unei uniuni a piețelor de capital” și la revizuirea concomitentă a Directivei privind prospectele și securitizarea.

Bruxelles, 8 iulie 2015.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  Rapport annuel 2012/2013 sur les PME européennes (Raportul anual privind IMM-urile europene 2012-2013), Comisia Europeană, octombrie 2013.

1

Rapport annuel 2012/2013 sur les PME européennes

(2)  The European Alternative Finance Benchmarking Report (Raportul de analiză comparativă a finanțării alternative europene), Universitatea din Cambridge, februarie 2015.

2

The European Alternative Finance Benchmarking Report

---

| 22.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 313/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 313/22

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere

(2015/C 313/06)

| Raportor: | doamna Olga ZRIHEN (BE-PSE), deputat în Parlamentul valon |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere
  COM(2015) 12 final |

Raportor:

doamna Olga ZRIHEN (BE-PSE), deputat în Parlamentul valon

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții: Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere

COM(2015) 12 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută faptul că Comunicarea Comisiei, alături de planul de investiții, reflectă prioritatea acordată de noua Comisie relansării investițiilor publice și private, pe baza constatării nivelului actual de investiții, mult prea scăzut, acesta fiind, în prezent, în UE, mai mic cu 230-370 de miliarde de euro decât media anuală din 2007, în condițiile unui PIB echivalent; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că Comunicarea Comisiei, alături de planul de investiții, reflectă prioritatea acordată de noua Comisie relansării investițiilor publice și private, pe baza constatării nivelului actual de investiții, mult prea scăzut, acesta fiind, în prezent, în UE, mai mic cu 230-370 de miliarde de euro decât media anuală din 2007, în condițiile unui PIB echivalent;

| 2. | împărtășește obiectivul Comisiei de a asigura o utilizare optimă a flexibilității în interpretarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) pentru a garanta, în special, că acesta produce efectele anticiclice indispensabile în contextul actual al unei creșteri anemice, al unei medii extrem de ridicate a șomajului în UE și al disparităților regionale care tind să se agraveze, din cauza scăderii neomogene a investițiilor, care a afectat în special țările mai fragile; consideră că acest obiectiv trebuie să depășească durata planului de investiții în contextul căruia a fost elaborată prezenta comunicare; |
| --- | --- |

2.

împărtășește obiectivul Comisiei de a asigura o utilizare optimă a flexibilității în interpretarea dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) pentru a garanta, în special, că acesta produce efectele anticiclice indispensabile în contextul actual al unei creșteri anemice, al unei medii extrem de ridicate a șomajului în UE și al disparităților regionale care tind să se agraveze, din cauza scăderii neomogene a investițiilor, care a afectat în special țările mai fragile; consideră că acest obiectiv trebuie să depășească durata planului de investiții în contextul căruia a fost elaborată prezenta comunicare;

| 3. | subliniază că Comisia a prezentat un text fără ca acesta să fi făcut obiectul unei consultări prealabile cu celelalte instituții europene sau al unei proceduri interinstituționale. Pe de altă parte, pune sub semnul întrebării securitatea juridică pe care o oferă prezenta „comunicare interpretativă”, având în vedere că aceasta nu are caracter obligatoriu și că PSC nu prevede în mod explicit recurgerea la un astfel de instrument juridic, astfel încât există riscul introducerii unei acțiuni în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

subliniază că Comisia a prezentat un text fără ca acesta să fi făcut obiectul unei consultări prealabile cu celelalte instituții europene sau al unei proceduri interinstituționale. Pe de altă parte, pune sub semnul întrebării securitatea juridică pe care o oferă prezenta „comunicare interpretativă”, având în vedere că aceasta nu are caracter obligatoriu și că PSC nu prevede în mod explicit recurgerea la un astfel de instrument juridic, astfel încât există riscul introducerii unei acțiuni în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene;

| 4. | consideră că se impune o clarificare cu privire la cota cheltuielilor destinate cofinanțării la nivel național, care ar putea fi efectiv exclusă din calculul soldului bugetar structural, pentru a se respecta componenta preventivă a pactului; |
| --- | --- |

4.

consideră că se impune o clarificare cu privire la cota cheltuielilor destinate cofinanțării la nivel național, care ar putea fi efectiv exclusă din calculul soldului bugetar structural, pentru a se respecta componenta preventivă a pactului;

| 5. | consideră că condițiile pentru punerea în aplicare a flexibilității, printre care se numără cea ca flexibilitatea să fie limitată în principal la componenta preventivă a PSC, sunt prea restrictive pentru a permite o aplicare coerentă pe tot cuprinsul Uniunii Europene și pentru a avea un efect real asupra capacității de investiție a statelor membre și a autorităților locale și regionale și nu țin seama de nivelul insuficient de investiții la nivel național sau regional; consideră, prin urmare, că este necesar ca punerea în aplicare a flexibilității în materie de investiții să se extindă la toate statele membre și solicită Comisiei să formuleze propuneri în acest sens; |
| --- | --- |

5.

consideră că condițiile pentru punerea în aplicare a flexibilității, printre care se numără cea ca flexibilitatea să fie limitată în principal la componenta preventivă a PSC, sunt prea restrictive pentru a permite o aplicare coerentă pe tot cuprinsul Uniunii Europene și pentru a avea un efect real asupra capacității de investiție a statelor membre și a autorităților locale și regionale și nu țin seama de nivelul insuficient de investiții la nivel național sau regional; consideră, prin urmare, că este necesar ca punerea în aplicare a flexibilității în materie de investiții să se extindă la toate statele membre și solicită Comisiei să formuleze propuneri în acest sens;

| 6. | salută extinderea, în cadrul componentei preventive a PSC, a domeniului de aplicare a clauzei privind investițiile la programele de investiții ale statelor membre, în special în cadrul politicilor structurale și de coeziune, al inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, al rețelelor transeuropene și al mecanismului pentru interconectarea Europei, precum și la cofinanțarea în cadrul FEIS; își reafirmă voința de a face față crizei economice și decalajelor tot mai accentuate dintre centrul Europei și regiunile periferice, prin măsuri anticiclice menite să relanseze investițiile, și redând un loc central încrederii pe agenda UE. Își reiterează, așadar, poziția exprimată în avizul său din 17 aprilie 2015 cu privire la propunerea de regulament privind FEIS, ca toate cofinanțările naționale în cadrul FEIS să nu fie contabilizate în cadrul PSC, indiferent de situația statelor membre în raport cu PSC, pentru a evita riscul ca țările care au cea mai mare nevoie de noi investiții să nu reușească să le efectueze nici măcar pe acelea care beneficiază de finanțare europeană. Cu alte cuvinte, trebuie să nu fie frânate cofinanțările proiectelor de investiții și să se evite agravarea diferenței de creștere în interiorul zonei euro; |
| --- | --- |

6.

salută extinderea, în cadrul componentei preventive a PSC, a domeniului de aplicare a clauzei privind investițiile la programele de investiții ale statelor membre, în special în cadrul politicilor structurale și de coeziune, al inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, al rețelelor transeuropene și al mecanismului pentru interconectarea Europei, precum și la cofinanțarea în cadrul FEIS; își reafirmă voința de a face față crizei economice și decalajelor tot mai accentuate dintre centrul Europei și regiunile periferice, prin măsuri anticiclice menite să relanseze investițiile, și redând un loc central încrederii pe agenda UE. Își reiterează, așadar, poziția exprimată în avizul său din 17 aprilie 2015 cu privire la propunerea de regulament privind FEIS, ca toate cofinanțările naționale în cadrul FEIS să nu fie contabilizate în cadrul PSC, indiferent de situația statelor membre în raport cu PSC, pentru a evita riscul ca țările care au cea mai mare nevoie de noi investiții să nu reușească să le efectueze nici măcar pe acelea care beneficiază de finanțare europeană. Cu alte cuvinte, trebuie să nu fie frânate cofinanțările proiectelor de investiții și să se evite agravarea diferenței de creștere în interiorul zonei euro;

| 7. | reamintește că CoR solicită în mod constant ca cheltuielile publice suportate de statele membre și autoritățile locale și regionale în cadrul cofinanțării fondurilor structurale și de investiții să nu figureze sub nicio formă printre cheltuielile structurale, publice sau asimilate definite în PSC, dat fiind că aceste investiții sunt, prin definiție, investiții de interes general european al căror efect de pârghie este dovedit în ceea ce privește creșterea durabilă; |
| --- | --- |

7.

reamintește că CoR solicită în mod constant ca cheltuielile publice suportate de statele membre și autoritățile locale și regionale în cadrul cofinanțării fondurilor structurale și de investiții să nu figureze sub nicio formă printre cheltuielile structurale, publice sau asimilate definite în PSC, dat fiind că aceste investiții sunt, prin definiție, investiții de interes general european al căror efect de pârghie este dovedit în ceea ce privește creșterea durabilă;

| 8. | observă că luarea în considerare a contribuțiilor statelor membre la noul Fond european pentru investiții strategice (FEIS) este, înainte chiar de evaluarea de către Comisie a respectării PSC, condiționată de clasificarea lor statistică de către Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene (Eurostat), în conformitate cu definițiile existente în Sistemul european de conturi (SEC); |
| --- | --- |

8.

observă că luarea în considerare a contribuțiilor statelor membre la noul Fond european pentru investiții strategice (FEIS) este, înainte chiar de evaluarea de către Comisie a respectării PSC, condiționată de clasificarea lor statistică de către Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene (Eurostat), în conformitate cu definițiile existente în Sistemul european de conturi (SEC);

| 9. | consideră că clauza reformelor structurale în cadrul componentei preventive și modul în care se ține seama de planurile de reformă structurală în cadrul componentei corective pot avea un puternic efect de stimulare, cu condiția să se precizeze tipurile de reforme structurale eligibile în acest nou sistem; o astfel de precizare ar trebui să țină seama de necesitatea ca reformele structurale să aibă un impact socioeconomic pozitiv, să respecte clauza socială orizontală care figurează la articolul 9 din TFUE și să contribuie la o mai bună capacitate administrativă, și de faptul că reformele structurale necesită o perioadă de punere în aplicare sau de tranziție, și au un anumit cost pe termen scurt înainte de a da rezultate și de a genera efectele pozitive scontate, inclusiv din punct de vedere bugetar; |
| --- | --- |

9.

consideră că clauza reformelor structurale în cadrul componentei preventive și modul în care se ține seama de planurile de reformă structurală în cadrul componentei corective pot avea un puternic efect de stimulare, cu condiția să se precizeze tipurile de reforme structurale eligibile în acest nou sistem; o astfel de precizare ar trebui să țină seama de necesitatea ca reformele structurale să aibă un impact socioeconomic pozitiv, să respecte clauza socială orizontală care figurează la articolul 9 din TFUE și să contribuie la o mai bună capacitate administrativă, și de faptul că reformele structurale necesită o perioadă de punere în aplicare sau de tranziție, și au un anumit cost pe termen scurt înainte de a da rezultate și de a genera efectele pozitive scontate, inclusiv din punct de vedere bugetar;

| 10. | regretă faptul că în comunicare nu se precizează mai clar tipul de „evenimente neobișnuite” care nu se află sub controlul unui stat membru și care l-ar autoriza pe acesta să se îndepărteze, temporar, de la traiectoria de ajustare, în raport cu obiectivul său bugetar pe termen mediu (OTM), lăsându-se, astfel, o foarte amplă marjă de manevră în materie de apreciere politică Comisiei Europene, care ar putea duce la tratamente preferențiale în favoarea anumitor state membre; |
| --- | --- |

10.

regretă faptul că în comunicare nu se precizează mai clar tipul de „evenimente neobișnuite” care nu se află sub controlul unui stat membru și care l-ar autoriza pe acesta să se îndepărteze, temporar, de la traiectoria de ajustare, în raport cu obiectivul său bugetar pe termen mediu (OTM), lăsându-se, astfel, o foarte amplă marjă de manevră în materie de apreciere politică Comisiei Europene, care ar putea duce la tratamente preferențiale în favoarea anumitor state membre;

Propuneri de reforme ulterioare

| 11. | își reiterează (1) solicitarea de revizuire a metodelor de calcul al „deficitului structural”, având în vedere că, în forma sa actuală, această noțiune nu ține seama nici de caracteristicile proprii ale economiilor naționale și regionale, nici de diferențele structurale ale cheltuielilor publice la nivel național și regional și nici de diferența dintre împrumuturile pentru cheltuieli curente și împrumuturile pentru investiții. În plus, noțiunea se bazează pe calcule teoretice, empiric neverificabile și, prin urmare, contestabile ale potențialului de creștere, care creează premisele pentru o punere în aplicare discreționară a PSC; |
| --- | --- |

11.

își reiterează (1) solicitarea de revizuire a metodelor de calcul al „deficitului structural”, având în vedere că, în forma sa actuală, această noțiune nu ține seama nici de caracteristicile proprii ale economiilor naționale și regionale, nici de diferențele structurale ale cheltuielilor publice la nivel național și regional și nici de diferența dintre împrumuturile pentru cheltuieli curente și împrumuturile pentru investiții. În plus, noțiunea se bazează pe calcule teoretice, empiric neverificabile și, prin urmare, contestabile ale potențialului de creștere, care creează premisele pentru o punere în aplicare discreționară a PSC;

| 12. | solicită Comisiei să verifice dacă regula actuală de 1/20 privind reducerea datoriilor este sustenabilă și dacă trebuie să facă obiectul unei revizuiri; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să verifice dacă regula actuală de 1/20 privind reducerea datoriilor este sustenabilă și dacă trebuie să facă obiectul unei revizuiri;

| 13. | sugerează să se utilizeze, în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), indicatori auxiliari privind disparitățile regionale, astfel încât să se ia în considerare orice dezechilibru structural sub aspectul coeziunii teritoriale cu care se pot confrunta statele membre și care ar putea avea un impact asupra volumului și ritmului ajustării bugetare și al eventualelor reforme structurale; |
| --- | --- |

13.

sugerează să se utilizeze, în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), indicatori auxiliari privind disparitățile regionale, astfel încât să se ia în considerare orice dezechilibru structural sub aspectul coeziunii teritoriale cu care se pot confrunta statele membre și care ar putea avea un impact asupra volumului și ritmului ajustării bugetare și al eventualelor reforme structurale;

Spre o agendă europeană de promovare a investițiilor de calitate

| 14. | subliniază că planul de investiții trebuie să se înscrie în cadrul unei strategii europene mai ample, strâns legată de revizuirea Strategiei Europa 2020, menită să permită o creștere durabilă și generatoare de locuri de muncă prin stimularea investițiilor publice și private, creșterea competitivității economiei europene și reforme structurale cu un impact socioeconomic pozitiv și să contribuie la o mai bună capacitate administrativă; în acest context, reamintește rolul autorităților locale și regionale în ce privește relansarea investițiilor pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, având în vedere că, în 2013, aproximativ 55 % din totalul investițiilor publice au fost realizate de autoritățile subnaționale (2); |
| --- | --- |

14.

subliniază că planul de investiții trebuie să se înscrie în cadrul unei strategii europene mai ample, strâns legată de revizuirea Strategiei Europa 2020, menită să permită o creștere durabilă și generatoare de locuri de muncă prin stimularea investițiilor publice și private, creșterea competitivității economiei europene și reforme structurale cu un impact socioeconomic pozitiv și să contribuie la o mai bună capacitate administrativă; în acest context, reamintește rolul autorităților locale și regionale în ce privește relansarea investițiilor pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, având în vedere că, în 2013, aproximativ 55 % din totalul investițiilor publice au fost realizate de autoritățile subnaționale (2);

| 15. | reiterează o serie de propuneri în vederea promovării la nivel european a investițiilor de calitate (3):






  — | solicitarea, prezentată în contextul revizuirii intermediare a Strategiei Europa 2020, de a se include în setul de indicatori macroeconomici un indicator legat de rata investițiilor; |
| --- | --- | --- |

15.

reiterează o serie de propuneri în vederea promovării la nivel european a investițiilor de calitate (3):

—

solicitarea, prezentată în contextul revizuirii intermediare a Strategiei Europa 2020, de a se include în setul de indicatori macroeconomici un indicator legat de rata investițiilor;

| — | invitația adresată Comisiei Europene de a publica o carte albă care să definească o tipologie la nivelul UE a calității investițiilor publice în cheltuielile publice, în funcție de efectele lor pe termen lung; |
| --- | --- |

—

invitația adresată Comisiei Europene de a publica o carte albă care să definească o tipologie la nivelul UE a calității investițiilor publice în cheltuielile publice, în funcție de efectele lor pe termen lung;

| — | solicitarea adresată Comisiei Europene de a prevedea un capitol privind calitatea investițiilor publice, inclusiv la nivel subnațional, în fiecare raport anual al său privind finanțele publice în uniunea economică și monetară (UEM); |
| --- | --- |

—

solicitarea adresată Comisiei Europene de a prevedea un capitol privind calitatea investițiilor publice, inclusiv la nivel subnațional, în fiecare raport anual al său privind finanțele publice în uniunea economică și monetară (UEM);

| 16. | reiterează solicitarea sa adresată Comisiei de a evalua impactul normelor din 2010 ale Sistemului european de conturi asupra capacității de investiții a autorităților publice și de a asigura respectarea principiului nediscriminării între investițiile publice și cele private, în conformitate cu articolul 345 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

16.

reiterează solicitarea sa adresată Comisiei de a evalua impactul normelor din 2010 ale Sistemului european de conturi asupra capacității de investiții a autorităților publice și de a asigura respectarea principiului nediscriminării între investițiile publice și cele private, în conformitate cu articolul 345 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

Spre o mai bună implicare a autorităților locale și regionale în procesul de guvernanță economică

| 17. | atrage atenția Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei, dar și a statelor membre și a autorităților locale și regionale, asupra raportului de monitorizare a Strategiei Europa 2020, elaborat anual de platforma specializată din cadrul CoR, și subliniază, în special, observațiile legate de guvernanța economică și de semestrul european, formulate în cea de a 5-a ediție a acestui raport, din octombrie 2014 (4); |
| --- | --- |

17.

atrage atenția Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei, dar și a statelor membre și a autorităților locale și regionale, asupra raportului de monitorizare a Strategiei Europa 2020, elaborat anual de platforma specializată din cadrul CoR, și subliniază, în special, observațiile legate de guvernanța economică și de semestrul european, formulate în cea de a 5-a ediție a acestui raport, din octombrie 2014 (4);

| 18. | consideră că, deși a înregistrat progrese, participarea și implicarea autorităților locale și regionale în procesul de coordonare a politicilor economice rămâne insuficientă și ridică probleme din punct de vedere al reprezentativității, legitimității și exhaustivității programelor naționale de reformă și recomandărilor specifice pe țară; prin urmare, propune ca autoritățile locale și regionale să se implice mai intens în cadrul semestrului european, după modelul principiului parteneriatului care reglementează fondurile structurale; |
| --- | --- |

18.

consideră că, deși a înregistrat progrese, participarea și implicarea autorităților locale și regionale în procesul de coordonare a politicilor economice rămâne insuficientă și ridică probleme din punct de vedere al reprezentativității, legitimității și exhaustivității programelor naționale de reformă și recomandărilor specifice pe țară; prin urmare, propune ca autoritățile locale și regionale să se implice mai intens în cadrul semestrului european, după modelul principiului parteneriatului care reglementează fondurile structurale;

Uniunea economică și monetară și dimensiunea sa socială

| 19. | își reiterează convingerea că, în temeiul articolului 3 din Tratatul UE, credibilitatea și legitimitatea UEM se bazează pe capacitatea de a dovedi că aceasta se află în serviciul progresului social și că ocuparea forței de muncă și standardele sociale nu sunt considerate ca fiind secundare în raport cu preocupările macroeconomice și bugetare; |
| --- | --- |

19.

își reiterează convingerea că, în temeiul articolului 3 din Tratatul UE, credibilitatea și legitimitatea UEM se bazează pe capacitatea de a dovedi că aceasta se află în serviciul progresului social și că ocuparea forței de muncă și standardele sociale nu sunt considerate ca fiind secundare în raport cu preocupările macroeconomice și bugetare;

| 20. | prin urmare, solicită Comisiei să includă în acțiunile întreprinse ca urmare a raportului celor cinci președinți privind viitorul UEM, din iunie 2015, liniile de acțiune stabilite în Comunicarea Comisiei privind consolidarea dimensiunii sociale a UEM, din 2012, și Pachetul privind investițiile sociale, din 2013. Răspunzând, în același timp, necesității de a menține existența și coabitarea diferitelor modele sociale din cadrul UEM, această monitorizare ar trebui mai ales să analizeze posibilitatea instituirii unor mecanisme de stimulare a unor reforme susceptibile să accelereze punerea în aplicare a obiectivelor sociale ale Strategiei Europa 2020 și de coordonare a stabilizatorilor automați la nivelul UEM (5). |
| --- | --- |

20.

prin urmare, solicită Comisiei să includă în acțiunile întreprinse ca urmare a raportului celor cinci președinți privind viitorul UEM, din iunie 2015, liniile de acțiune stabilite în Comunicarea Comisiei privind consolidarea dimensiunii sociale a UEM, din 2012, și Pachetul privind investițiile sociale, din 2013. Răspunzând, în același timp, necesității de a menține existența și coabitarea diferitelor modele sociale din cadrul UEM, această monitorizare ar trebui mai ales să analizeze posibilitatea instituirii unor mecanisme de stimulare a unor reforme susceptibile să accelereze punerea în aplicare a obiectivelor sociale ale Strategiei Europa 2020 și de coordonare a stabilizatorilor automați la nivelul UEM (5).

Bruxelles, 9 iulie 2015.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  Cf. punctul 25 din Avizul CoR din 3 decembrie 2014, pe tema „Promovarea calității cheltuielilor publice în chestiunile care țin de competența UE”, raportor: doamna Catiuscia MARINI (PSE-IT) [COR-2014-04885-00-00-AC-TRA].

1

(2)  Al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, COM(2014) 473 final.

2

(3)  Avizul pe tema pe tema „Promovarea calității cheltuielilor publice în chestiunile care țin de competența UE” COR-2014-04885 – BUDG-V-009. (JO C 19, 21.1.2015, p. 4).

3

(4)  Comitetul Regiunilor (2014), Al 5-lea raport de monitorizare a Strategiei Europa 2020 al CoR, octombrie 2014, Ref: COR-2014-05553.

4

(5)  Avizul CoR pe tema „Pachetul UE privind investițiile sociale”, punctul 20 (ECOS-V-042, 9.10.2013).

5

---

| 22.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 313/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 313/25

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Noua politică europeană de vecinătate

(2015/C 313/07)

| Raportor general: | domnul Nikolaos CHIOTAKIS (EL-PPE) consilier municipal, Kifissia |
| --- | --- |
| Document de referință: | Documentul de consultare comună pe tema „Către o nouă politică europeană de vecinătate”
  JOIN(2015) 6 final |

Raportor general:

domnul Nikolaos CHIOTAKIS (EL-PPE) consilier municipal, Kifissia

Document de referință:

Documentul de consultare comună pe tema „Către o nouă politică europeană de vecinătate”

JOIN(2015) 6 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații preliminare

| 1. | reamintește faptul că politica europeană de vecinătate (PEV) a fost elaborată în 2003 (1) în vederea consolidării relațiilor dintre UE și țările sale vecine. Un element fundamental al acestei politici îl reprezintă integrarea treptată prin punerea în aplicare a reformelor politice, economice și instituționale și angajament față de valorile comune, cele mai importante fiind democrația, respectul pentru drepturile omului și statul de drept, nediscriminarea și egalitatea de șanse între femei și bărbați; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că politica europeană de vecinătate (PEV) a fost elaborată în 2003 (1) în vederea consolidării relațiilor dintre UE și țările sale vecine. Un element fundamental al acestei politici îl reprezintă integrarea treptată prin punerea în aplicare a reformelor politice, economice și instituționale și angajament față de valorile comune, cele mai importante fiind democrația, respectul pentru drepturile omului și statul de drept, nediscriminarea și egalitatea de șanse între femei și bărbați;

| 2. | observă că, în forma actuală, PEV se concentrează pe trei teme principale: (a) consolidarea democrației; (b) dezvoltarea economică; și (c) consolidarea celor două dimensiuni regionale ale politicii de vecinătate [Uniunea pentru Mediterana (2) și Parteneriatul estic (3)]. Punerea în aplicare multianuală a PEV a contribuit la promovarea obiectivelor stabilite. Relațiile UE cu partenerii din cadrul PEV s-au dezvoltat semnificativ, deși într-o măsură diferită. Prin urmare, este esențială adaptarea continuă a politicii la contextul internațional în continuă schimbare, astfel încât să răspundem noilor imperative ce apar în mod constant; |
| --- | --- |

2.

observă că, în forma actuală, PEV se concentrează pe trei teme principale: (a) consolidarea democrației; (b) dezvoltarea economică; și (c) consolidarea celor două dimensiuni regionale ale politicii de vecinătate [Uniunea pentru Mediterana (2) și Parteneriatul estic (3)]. Punerea în aplicare multianuală a PEV a contribuit la promovarea obiectivelor stabilite. Relațiile UE cu partenerii din cadrul PEV s-au dezvoltat semnificativ, deși într-o măsură diferită. Prin urmare, este esențială adaptarea continuă a politicii la contextul internațional în continuă schimbare, astfel încât să răspundem noilor imperative ce apar în mod constant;

| 3. | constată că, deși regiunile ultraperiferice (RUP) constituie frontierele maritime cele mai îndepărtate ale UE și Comisia Europeană însăși recunoaște rolul lor de „avanposturi” ale Europei în alte continente, PEV a fost concepută pe baza unui principiu ce eludează această realitate, care nu se reflectă nici în proiectul inițial, nici în etapele sale ulterioare; |
| --- | --- |

3.

constată că, deși regiunile ultraperiferice (RUP) constituie frontierele maritime cele mai îndepărtate ale UE și Comisia Europeană însăși recunoaște rolul lor de „avanposturi” ale Europei în alte continente, PEV a fost concepută pe baza unui principiu ce eludează această realitate, care nu se reflectă nici în proiectul inițial, nici în etapele sale ulterioare;

Observații generale

| 4. | constată că, deși la prima vedere PEV este o chestiune care intră aproape exclusiv în sfera de competență a guvernelor naționale, autoritățile locale și regionale (ALR) și rețelele lor de cooperare (asociații și rețele de orașe, grupările europene de cooperare teritorială) joacă un rol important în acest domeniu. Prin urmare, PEV nu ar trebui să fie doar un proces între guverne și instituțiile UE, ci ar trebui să implice și alți actori din țările partenere, în special autoritățile locale și regionale. Atrage atenția, în mod special, și asupra diplomației orașelor, ca un mecanism de sprijinire a dialogului dintre autoritățile locale și regionale pe scena internațională, care contribuie la crearea unei zone de stabilitate, securitate și prosperitate; |
| --- | --- |

4.

constată că, deși la prima vedere PEV este o chestiune care intră aproape exclusiv în sfera de competență a guvernelor naționale, autoritățile locale și regionale (ALR) și rețelele lor de cooperare (asociații și rețele de orașe, grupările europene de cooperare teritorială) joacă un rol important în acest domeniu. Prin urmare, PEV nu ar trebui să fie doar un proces între guverne și instituțiile UE, ci ar trebui să implice și alți actori din țările partenere, în special autoritățile locale și regionale. Atrage atenția, în mod special, și asupra diplomației orașelor, ca un mecanism de sprijinire a dialogului dintre autoritățile locale și regionale pe scena internațională, care contribuie la crearea unei zone de stabilitate, securitate și prosperitate;

| 5. | susține că ALR ar trebui să fie implicate în toate etapele PEV: stabilirea priorităților, evaluarea rezultatelor și controlarea conținutului politicilor guvernamentale. PEV nu se poate baza exclusiv pe cooperarea cu guvernele țărilor partenere la PEV, și asta din mai multe motive:






  — | țările partenere din est și din sud nu au, în mod necesar, guverne care au adoptat valorile și standardele UE; |
| --- | --- | --- |

5.

susține că ALR ar trebui să fie implicate în toate etapele PEV: stabilirea priorităților, evaluarea rezultatelor și controlarea conținutului politicilor guvernamentale. PEV nu se poate baza exclusiv pe cooperarea cu guvernele țărilor partenere la PEV, și asta din mai multe motive:

—

țările partenere din est și din sud nu au, în mod necesar, guverne care au adoptat valorile și standardele UE;

| — | guvernele acestor țări nu sunt întotdeauna suficient de stabile, iar continuitatea politicii din acest domeniu ar putea fi periclitată în condițiile în care acestea sunt în permanentă schimbare; |
| --- | --- |

—

guvernele acestor țări nu sunt întotdeauna suficient de stabile, iar continuitatea politicii din acest domeniu ar putea fi periclitată în condițiile în care acestea sunt în permanentă schimbare;

| — | pentru încheierea cu succes a procesului de asimilare, de către aceste țări, a principiilor UE (inclusiv realizarea de progrese în consolidarea democrației și dezvoltarea unor parteneriate regionale eficiente în cadrul politicii europene de vecinătate – PEV), este nevoie de adeziunea unei mari părți a societății; |
| --- | --- |

—

pentru încheierea cu succes a procesului de asimilare, de către aceste țări, a principiilor UE (inclusiv realizarea de progrese în consolidarea democrației și dezvoltarea unor parteneriate regionale eficiente în cadrul politicii europene de vecinătate – PEV), este nevoie de adeziunea unei mari părți a societății;

| 6. | subliniază importanța implicării nivelului local și regional în acțiunile întreprinse de UE în regiunea acoperită de PEV, deoarece consolidarea democrației și a tranziției încep, în primul rând, la nivel local și nu pot fi impuse de sus. Pentru o democrație stabilă și profund înrădăcinată, este esențială adeziunea întregii comunități locale. Această sarcină ar trebui să implice în mod clar toate nivelurile de guvernare, începând cu administrațiile și autoritățile locale; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța implicării nivelului local și regional în acțiunile întreprinse de UE în regiunea acoperită de PEV, deoarece consolidarea democrației și a tranziției încep, în primul rând, la nivel local și nu pot fi impuse de sus. Pentru o democrație stabilă și profund înrădăcinată, este esențială adeziunea întregii comunități locale. Această sarcină ar trebui să implice în mod clar toate nivelurile de guvernare, începând cu administrațiile și autoritățile locale;

| 7. | consideră că și organizațiile societății civile, întreprinderile și cercetătorii trebuie implicați în punerea în aplicare a obiectivelor PEV. Angajamentul acestor actori are un impact semnificativ asupra determinării nevoilor de la fața locului, creării de parteneriate solide și realizării obiectivelor comune; |
| --- | --- |

7.

consideră că și organizațiile societății civile, întreprinderile și cercetătorii trebuie implicați în punerea în aplicare a obiectivelor PEV. Angajamentul acestor actori are un impact semnificativ asupra determinării nevoilor de la fața locului, creării de parteneriate solide și realizării obiectivelor comune;

| 8. | salută eforturile UE de a sprijini instituirea unor structuri politice și administrative durabile și consideră că aceste eforturi ar trebui să includă sprijin pentru consolidare instituțională la nivel local prin intermediul autorităților locale și regionale, asistență tehnică și formare profesională eficace, în vederea utilizării cât mai eficiente a ajutorului umanitar și a instrumentelor financiare existente și viitoare pentru încurajarea dezvoltării sociale, economice și teritoriale; |
| --- | --- |

8.

salută eforturile UE de a sprijini instituirea unor structuri politice și administrative durabile și consideră că aceste eforturi ar trebui să includă sprijin pentru consolidare instituțională la nivel local prin intermediul autorităților locale și regionale, asistență tehnică și formare profesională eficace, în vederea utilizării cât mai eficiente a ajutorului umanitar și a instrumentelor financiare existente și viitoare pentru încurajarea dezvoltării sociale, economice și teritoriale;

| 9. | reamintește că CoR investește mult efort și resurse în dezvoltarea dimensiunii locale și regionale a PEV. În 2010, a înființat Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), iar în 2011, Conferința autorităților locale și regionale pentru Parteneriatul estic (CORLEAP). Obiectivul acestor instituții este să difuzeze conceptele care vor aduce țările partenere mai aproape de UE și să încurajeze realizarea reformelor interne, precum și consolidarea capacităților la nivel local și regional; |
| --- | --- |

9.

reamintește că CoR investește mult efort și resurse în dezvoltarea dimensiunii locale și regionale a PEV. În 2010, a înființat Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), iar în 2011, Conferința autorităților locale și regionale pentru Parteneriatul estic (CORLEAP). Obiectivul acestor instituții este să difuzeze conceptele care vor aduce țările partenere mai aproape de UE și să încurajeze realizarea reformelor interne, precum și consolidarea capacităților la nivel local și regional;

Priorități

| 10. | consideră că UE trebuie să continue să fie, de asemenea, partenerul strategic principal al țărilor din sudul și estul Mării Mediterane și al țărilor Parteneriatului estic. UE ar trebui să aibă posibilitatea de a ajuta țările învecinate, respectând, totodată, suveranitatea acestora, pentru a le permite să se angajeze în mod clar pe calea unui viitor prosper și să pună bazele unei mai bune guvernanțe; |
| --- | --- |

10.

consideră că UE trebuie să continue să fie, de asemenea, partenerul strategic principal al țărilor din sudul și estul Mării Mediterane și al țărilor Parteneriatului estic. UE ar trebui să aibă posibilitatea de a ajuta țările învecinate, respectând, totodată, suveranitatea acestora, pentru a le permite să se angajeze în mod clar pe calea unui viitor prosper și să pună bazele unei mai bune guvernanțe;

| 11. | consideră că este deosebit de importantă și salută intenția Comisiei Europene de a promova cooperarea subregională, în vederea consolidării legăturilor economice, întrucât acest lucru ar contribui în mod semnificativ la creșterea prosperității în aceste regiuni. Atât ARLEM, cât și CORLEAP sunt inițiative care reunesc UE și partenerii din sud și din est și, prin urmare, contribuie la consolidarea cooperării regionale; |
| --- | --- |

11.

consideră că este deosebit de importantă și salută intenția Comisiei Europene de a promova cooperarea subregională, în vederea consolidării legăturilor economice, întrucât acest lucru ar contribui în mod semnificativ la creșterea prosperității în aceste regiuni. Atât ARLEM, cât și CORLEAP sunt inițiative care reunesc UE și partenerii din sud și din est și, prin urmare, contribuie la consolidarea cooperării regionale;

Flexibilitate și adaptabilitate

| 12. | reamintește că este general acceptat faptul că cea mai de succes politică de vecinătate a fost politica de extindere. Oferind „totul, inclusiv instituțiile” țărilor din Europa Centrală și de Est, UE a jucat rolul de catalizator pentru schimbare și stabilirea standardelor. Cu toate acestea, este important să se reamintească faptul că perspectiva aderării la UE nu este deschisă țărilor mediteraneene partenere ale PEV; |
| --- | --- |

12.

reamintește că este general acceptat faptul că cea mai de succes politică de vecinătate a fost politica de extindere. Oferind „totul, inclusiv instituțiile” țărilor din Europa Centrală și de Est, UE a jucat rolul de catalizator pentru schimbare și stabilirea standardelor. Cu toate acestea, este important să se reamintească faptul că perspectiva aderării la UE nu este deschisă țărilor mediteraneene partenere ale PEV;

| 13. | subliniază că extinderea UE și politica europeană de vecinătate (PEV) sunt două politici separate, cu finalități diferite și nu ar trebui confundate. Cu toate acestea, statele europene care sunt parteneri în cadrul PEV pot solicita includerea în cazul în care îndeplinesc condițiile prevăzute în articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

13.

subliniază că extinderea UE și politica europeană de vecinătate (PEV) sunt două politici separate, cu finalități diferite și nu ar trebui confundate. Cu toate acestea, statele europene care sunt parteneri în cadrul PEV pot solicita includerea în cazul în care îndeplinesc condițiile prevăzute în articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 14. | în acest sens, consideră că ar fi util să se înceapă o dezbatere privind tipuri de relație care să depășească limitele celei oferite în prezent de cadrul PEV; |
| --- | --- |

14.

în acest sens, consideră că ar fi util să se înceapă o dezbatere privind tipuri de relație care să depășească limitele celei oferite în prezent de cadrul PEV;

| 15. | consideră că principiul condiționalității, în special principiul „mai mult pentru mai mult”, deși subliniază angajamentul UE față de valorile fundamentale, nu are întotdeauna o contribuție pozitivă la crearea condițiilor pentru stabilirea unor relații echitabile între UE și partenerii săi din cadrul PEV. În plus, în multe cazuri, nu a contribuit la furnizarea de stimulente pentru realizarea reformelor în vecinătatea UE. În consecință, o abordare mai flexibilă ar facilita nu numai punerea în aplicare mai eficace a PEV, dar, în cele din urmă, și promovarea principiilor fundamentale ale UE în rândul partenerilor PEV; |
| --- | --- |

15.

consideră că principiul condiționalității, în special principiul „mai mult pentru mai mult”, deși subliniază angajamentul UE față de valorile fundamentale, nu are întotdeauna o contribuție pozitivă la crearea condițiilor pentru stabilirea unor relații echitabile între UE și partenerii săi din cadrul PEV. În plus, în multe cazuri, nu a contribuit la furnizarea de stimulente pentru realizarea reformelor în vecinătatea UE. În consecință, o abordare mai flexibilă ar facilita nu numai punerea în aplicare mai eficace a PEV, dar, în cele din urmă, și promovarea principiilor fundamentale ale UE în rândul partenerilor PEV;

| 16. | consideră că, pentru ca PEV să fie mai eficace, abordarea ar trebui să se adapteze la particularitățile fiecărei țări partenere. Fiecare partener din cadrul PEV este diferit și ar trebui tratat ca atare, adică aplicându-se principiul diferențierii. Noua PEV, fără a încălca principiile generale ale UE, ar trebui să dea dovadă de flexibilitatea necesară pentru a maximiza beneficiile generate de punerea sa în aplicare. Ar trebui să se acorde fiecărui partener posibilitatea să își dezvolte relațiile cu UE, în funcție de nevoile și capacitățile acestuia. Dar acest lucru nu implică adoptarea de standarde duble (double standards) și nici negarea naturii unificate a PEV, în cadrul căreia s-a ajuns la o abordare coerentă a UE față de toți partenerii săi din cadrul PEV. Această abordare cu geometrie variabilă a relațiilor dintre UE și vecinii săi ar trebui aplicată în cazul RUP, astfel încât să se garanteze o cooperare eficace între aceste regiuni și vecinii lor; |
| --- | --- |

16.

consideră că, pentru ca PEV să fie mai eficace, abordarea ar trebui să se adapteze la particularitățile fiecărei țări partenere. Fiecare partener din cadrul PEV este diferit și ar trebui tratat ca atare, adică aplicându-se principiul diferențierii. Noua PEV, fără a încălca principiile generale ale UE, ar trebui să dea dovadă de flexibilitatea necesară pentru a maximiza beneficiile generate de punerea sa în aplicare. Ar trebui să se acorde fiecărui partener posibilitatea să își dezvolte relațiile cu UE, în funcție de nevoile și capacitățile acestuia. Dar acest lucru nu implică adoptarea de standarde duble (double standards) și nici negarea naturii unificate a PEV, în cadrul căreia s-a ajuns la o abordare coerentă a UE față de toți partenerii săi din cadrul PEV. Această abordare cu geometrie variabilă a relațiilor dintre UE și vecinii săi ar trebui aplicată în cazul RUP, astfel încât să se garanteze o cooperare eficace între aceste regiuni și vecinii lor;

| 17. | recomandă verificarea sistematică a politicii UE în domeniul vizelor, sprijinind regimul de facilitare a obținerii vizelor pentru cetățenii din țările PEV și, în același timp, ținând seama de situația specifică din țările în cauză. Flexibilitatea politicii europene în domeniul vizelor va facilita dialogul între societăți și va pune bazele dezvoltării unor parteneriate puternice și a diferitelor forme de cooperare în diverse domenii; |
| --- | --- |

17.

recomandă verificarea sistematică a politicii UE în domeniul vizelor, sprijinind regimul de facilitare a obținerii vizelor pentru cetățenii din țările PEV și, în același timp, ținând seama de situația specifică din țările în cauză. Flexibilitatea politicii europene în domeniul vizelor va facilita dialogul între societăți și va pune bazele dezvoltării unor parteneriate puternice și a diferitelor forme de cooperare în diverse domenii;

| 18. | salută ideea ca atenția să se concentreze spre domeniile de cooperare stabilite în planurile de acțiune care prezintă cel mai ridicat nivel de interes comun, pentru mai multă eficiență; |
| --- | --- |

18.

salută ideea ca atenția să se concentreze spre domeniile de cooperare stabilite în planurile de acțiune care prezintă cel mai ridicat nivel de interes comun, pentru mai multă eficiență;

Obiective și domenii de cooperare

| 19. | consideră că noua PEV ar trebui să stabilească obiective specifice și să ofere partenerilor săi un orizont de timp clar pentru punerea în aplicare a politicilor sale. Noua PEV va avea un efect redus sau chiar niciun efect dacă nu există beneficii concrete pentru anumite părți interesate sau dacă aceste beneficii se vor ivi doar în viitorul îndepărtat; |
| --- | --- |

19.

consideră că noua PEV ar trebui să stabilească obiective specifice și să ofere partenerilor săi un orizont de timp clar pentru punerea în aplicare a politicilor sale. Noua PEV va avea un efect redus sau chiar niciun efect dacă nu există beneficii concrete pentru anumite părți interesate sau dacă aceste beneficii se vor ivi doar în viitorul îndepărtat;

| 20. | consideră că o strânsă colaborare pe teme legate de energie constituie o parte semnificativă a relațiilor UE cu vecinii săi. Mulți parteneri PEV sunt furnizori importanți de surse de energie în statele membre ale UE. Această cooperare ar trebui să fie stabilită și încurajată în continuare pentru a servi interesele reciproce ale tuturor părților; |
| --- | --- |

20.

consideră că o strânsă colaborare pe teme legate de energie constituie o parte semnificativă a relațiilor UE cu vecinii săi. Mulți parteneri PEV sunt furnizori importanți de surse de energie în statele membre ale UE. Această cooperare ar trebui să fie stabilită și încurajată în continuare pentru a servi interesele reciproce ale tuturor părților;

| 21. | consideră că îmbunătățirea calității conexiunilor de transport ale acestor țări cu UE, pe de o parte, și între aceste țări, pe de altă parte, ar putea contribui la dezvoltarea economică a întregii regiuni; |
| --- | --- |

21.

consideră că îmbunătățirea calității conexiunilor de transport ale acestor țări cu UE, pe de o parte, și între aceste țări, pe de altă parte, ar putea contribui la dezvoltarea economică a întregii regiuni;

| 22. | consideră că dezvoltarea și sprijinirea structurilor societății civile independente ar trebui să fie un element-cheie în cadrul PEV. Cooperarea cu parteneri precum Forumul societății civile al Parteneriatului estic și Fundația Europeană pentru Democrație furnizează instrumente importante pentru a promova, de asemenea, în viitor, forțele societății civile democratice la nivel local și regional; |
| --- | --- |

22.

consideră că dezvoltarea și sprijinirea structurilor societății civile independente ar trebui să fie un element-cheie în cadrul PEV. Cooperarea cu parteneri precum Forumul societății civile al Parteneriatului estic și Fundația Europeană pentru Democrație furnizează instrumente importante pentru a promova, de asemenea, în viitor, forțele societății civile democratice la nivel local și regional;

| 23. | consideră că un domeniu important al PEV este o strânsă coordonare a măsurilor luate de UE și vecinii săi în legătură cu chestiuni ce țin de migrație. Când are loc în mod organizat și este încurajată în rândul tinerei generații, mobilitatea dinspre state care nu sunt membre ale UE către statele membre ale UE, atât a studenților, cât și a lucrătorilor și a funcționarilor publici, are un impact pozitiv în domenii precum educația și schimburile culturale, dar și în administrația publică. Pe de altă parte, fluxurile de migrație neregulate, care au crescut vertiginos în ultimul timp, creează probleme și generează noi provocări și oportunități care trebuie gestionate corespunzător; |
| --- | --- |

23.

consideră că un domeniu important al PEV este o strânsă coordonare a măsurilor luate de UE și vecinii săi în legătură cu chestiuni ce țin de migrație. Când are loc în mod organizat și este încurajată în rândul tinerei generații, mobilitatea dinspre state care nu sunt membre ale UE către statele membre ale UE, atât a studenților, cât și a lucrătorilor și a funcționarilor publici, are un impact pozitiv în domenii precum educația și schimburile culturale, dar și în administrația publică. Pe de altă parte, fluxurile de migrație neregulate, care au crescut vertiginos în ultimul timp, creează probleme și generează noi provocări și oportunități care trebuie gestionate corespunzător;

| 24. | consideră că este foarte important să crească nivelul de implicare a tinerilor și nivelul de emancipare a femeilor, ca factori esențiali de dezvoltare a acestor țări; |
| --- | --- |

24.

consideră că este foarte important să crească nivelul de implicare a tinerilor și nivelul de emancipare a femeilor, ca factori esențiali de dezvoltare a acestor țări;

| 25. | subliniază că cooperarea UE cu vecinii săi pe teme de securitate este de o importanță capitală. Cadrul comun de combatere a terorismului și a altor amenințări asimetrice este esențial în vederea menținerii încrederii reciproce și a creării unui climat de pace și stabilitate; |
| --- | --- |

25.

subliniază că cooperarea UE cu vecinii săi pe teme de securitate este de o importanță capitală. Cadrul comun de combatere a terorismului și a altor amenințări asimetrice este esențial în vederea menținerii încrederii reciproce și a creării unui climat de pace și stabilitate;

| 26. | consideră că reforma administrației publice în vederea instituirii unui sistem transparent și ferit de forme mai mult sau mai puțin disimulate de corupție reprezintă un aspect foarte important al cooperării dintre autoritățile locale și regionale și partenerii PEV; |
| --- | --- |

26.

consideră că reforma administrației publice în vederea instituirii unui sistem transparent și ferit de forme mai mult sau mai puțin disimulate de corupție reprezintă un aspect foarte important al cooperării dintre autoritățile locale și regionale și partenerii PEV;

| 27. | în legătură cu domeniile de cooperare dintre UE și țările vecine menționate mai sus, consideră că rolul special al regiunilor frontaliere ale UE de-a lungul frontierei sensibile de est și de sud ar trebui să fie consolidat și recomandă să se asigure în cadrul PEV sprijin special pentru aceste regiuni; |
| --- | --- |

27.

în legătură cu domeniile de cooperare dintre UE și țările vecine menționate mai sus, consideră că rolul special al regiunilor frontaliere ale UE de-a lungul frontierei sensibile de est și de sud ar trebui să fie consolidat și recomandă să se asigure în cadrul PEV sprijin special pentru aceste regiuni;

| 28. | subliniază că sprijinirea proceselor democratice, respectarea drepturilor omului și civile, a statului de drept și a proceselor de transformare economică și structurală în fiecare țară sunt domenii importante ale PEV; salută sprijinul acordat țărilor Parteneriatului estic de către regiunile UE și face apel la mai multe eforturi în acest sens; |
| --- | --- |

28.

subliniază că sprijinirea proceselor democratice, respectarea drepturilor omului și civile, a statului de drept și a proceselor de transformare economică și structurală în fiecare țară sunt domenii importante ale PEV; salută sprijinul acordat țărilor Parteneriatului estic de către regiunile UE și face apel la mai multe eforturi în acest sens;

Dimensiunea regională a politicii europene de vecinătate

| 29. | consideră că procesul de reformă constituțională și administrativă în curs de desfășurare în țările partenere din cadrul PEV trebuie să ofere posibilitatea de a pregăti terenul pentru dezvoltarea treptată a democrației, bazată pe un cadru legislativ care să recunoască principiile, standardele și valorile democratice. Acest proces ar trebui să conducă la descentralizare, în vederea asigurării unei guvernanțe eficace și adecvate, care să răspundă problemelor locale și condițiilor specifice, respectând principiului subsidiarității. Consideră, prin urmare, că este deosebit de important ca procesul de descentralizare să fie sprijinit în mod activ de către PEV, acordându-i acesteia rolul de instrument adecvat pentru promovarea procesului de reformă; |
| --- | --- |

29.

consideră că procesul de reformă constituțională și administrativă în curs de desfășurare în țările partenere din cadrul PEV trebuie să ofere posibilitatea de a pregăti terenul pentru dezvoltarea treptată a democrației, bazată pe un cadru legislativ care să recunoască principiile, standardele și valorile democratice. Acest proces ar trebui să conducă la descentralizare, în vederea asigurării unei guvernanțe eficace și adecvate, care să răspundă problemelor locale și condițiilor specifice, respectând principiului subsidiarității. Consideră, prin urmare, că este deosebit de important ca procesul de descentralizare să fie sprijinit în mod activ de către PEV, acordându-i acesteia rolul de instrument adecvat pentru promovarea procesului de reformă;

| 30. | crede că este necesar să existe o evaluare detaliată a fezabilității încorporării metodologiei, conceptelor și instrumentelor politicii europene de coeziune în noua PEV și să se asigure participarea treptată a țărilor partenere mediteraneene în politicile și programele structurale europene, urmând exemplul măsurilor adoptate în cazul țărilor din cadrul Parteneriatului estic. Inițiative cum ar fi AMICI (inițiativa vizând coordonarea investițiilor în regiunea Mediteranei de Sud), destinată țărilor din bazinul mediteraneean, sau Convenția primarilor – EST pentru țările Parteneriatului estic, vor contribui cu siguranță în mod pozitiv la cooperarea în materie de dezvoltare și investiții și, ca urmare, ar trebui neapărat să reprezinte o prioritate; |
| --- | --- |

30.

crede că este necesar să existe o evaluare detaliată a fezabilității încorporării metodologiei, conceptelor și instrumentelor politicii europene de coeziune în noua PEV și să se asigure participarea treptată a țărilor partenere mediteraneene în politicile și programele structurale europene, urmând exemplul măsurilor adoptate în cazul țărilor din cadrul Parteneriatului estic. Inițiative cum ar fi AMICI (inițiativa vizând coordonarea investițiilor în regiunea Mediteranei de Sud), destinată țărilor din bazinul mediteraneean, sau Convenția primarilor – EST pentru țările Parteneriatului estic, vor contribui cu siguranță în mod pozitiv la cooperarea în materie de dezvoltare și investiții și, ca urmare, ar trebui neapărat să reprezinte o prioritate;

| 31. | constată că, pe lângă politica de coeziune, ar fi oportun să se aplice la bazinul mediteraneean abordarea macroregională pe care UE a pus-o în aplicare cu succes în alte regiuni care au în comun caracteristici geografice, cum ar fi Macroregiunea Mării Baltice și Macroregiunea Dunării sau cea aplicată în Macroregiunea adriatico-ionică. Această abordare ar putea fi aplicată în mod treptat în trei macroregiuni distincte pentru Marea Mediterană, incluzând Strategia adriatico-ionică, o strategie pentru Mediterana de Vest și o strategie pentru Mediterana de Est. O abordare alternativă ar fi să se încurajeze implicarea treptată a tuturor țărilor și teritoriilor din cadrul unei macroregiuni în creștere. Această abordare ar evita fragmentarea regiunilor în subregiuni. Sarcina de a coordona un astfel de proiect ar putea fi încredințată grupărilor europene de cooperare teritorială care își desfășoară activitatea în regiunea mediteraneeană, acestea fiind cele mai bune resurse disponibile pentru a asigura o cooperare stabilă, pe termen lung, între autoritățile locale și regionale din UE și din afara UE; |
| --- | --- |

31.

constată că, pe lângă politica de coeziune, ar fi oportun să se aplice la bazinul mediteraneean abordarea macroregională pe care UE a pus-o în aplicare cu succes în alte regiuni care au în comun caracteristici geografice, cum ar fi Macroregiunea Mării Baltice și Macroregiunea Dunării sau cea aplicată în Macroregiunea adriatico-ionică. Această abordare ar putea fi aplicată în mod treptat în trei macroregiuni distincte pentru Marea Mediterană, incluzând Strategia adriatico-ionică, o strategie pentru Mediterana de Vest și o strategie pentru Mediterana de Est. O abordare alternativă ar fi să se încurajeze implicarea treptată a tuturor țărilor și teritoriilor din cadrul unei macroregiuni în creștere. Această abordare ar evita fragmentarea regiunilor în subregiuni. Sarcina de a coordona un astfel de proiect ar putea fi încredințată grupărilor europene de cooperare teritorială care își desfășoară activitatea în regiunea mediteraneeană, acestea fiind cele mai bune resurse disponibile pentru a asigura o cooperare stabilă, pe termen lung, între autoritățile locale și regionale din UE și din afara UE;

| 32. | consideră că poate și ar trebui să joace un rol decisiv în cadrul unor inițiative regionale care implică Rusia și Turcia. Provocarea va fi aceea de a face eforturi pentru obținerea unor rezultate concrete, vizibile pentru cetățeni. Implicarea practică și bazată pe proiecte a Rusiei și Turciei în cooperarea transfrontalieră va fi o contribuție importantă în cadrul PEV; în acest sens, revizuirea inițiativei Sinergia Mării Negre ar putea, la rândul său, să implice autorităţile locale şi regionale; |
| --- | --- |

32.

consideră că poate și ar trebui să joace un rol decisiv în cadrul unor inițiative regionale care implică Rusia și Turcia. Provocarea va fi aceea de a face eforturi pentru obținerea unor rezultate concrete, vizibile pentru cetățeni. Implicarea practică și bazată pe proiecte a Rusiei și Turciei în cooperarea transfrontalieră va fi o contribuție importantă în cadrul PEV; în acest sens, revizuirea inițiativei Sinergia Mării Negre ar putea, la rândul său, să implice autorităţile locale şi regionale;

| 33. | este ferm convins că regimul de mic trafic de frontieră instituit de Regulamentul (CE) nr. 1931/2006 al Parlamentului European și al Consiliului s-a dovedit a fi un instrument eficient pentru dezvoltarea cooperării dintre UE și vecinii săi și reprezintă o contribuție pozitivă la realizarea obiectivelor urmărite, de exemplu, cu privire la apropierea normelor partenerilor în domeniul economic, social și societal. În acest context, în vederea realizării obiectivelor politicii europene de vecinătate, regimul de mic trafic de frontieră ar trebui utilizat pe o scară mai largă; |
| --- | --- |

33.

este ferm convins că regimul de mic trafic de frontieră instituit de Regulamentul (CE) nr. 1931/2006 al Parlamentului European și al Consiliului s-a dovedit a fi un instrument eficient pentru dezvoltarea cooperării dintre UE și vecinii săi și reprezintă o contribuție pozitivă la realizarea obiectivelor urmărite, de exemplu, cu privire la apropierea normelor partenerilor în domeniul economic, social și societal. În acest context, în vederea realizării obiectivelor politicii europene de vecinătate, regimul de mic trafic de frontieră ar trebui utilizat pe o scară mai largă;

| 34. | subliniază faptul că multe dintre provocările cărora UE trebuie să le facă față împreună cu vecinii săi nu pot fi abordate fără a fi luați în considerare vecinii țărilor vecine și, în unele cazuri, fără a coopera cu aceștia. Totuși, relațiile UE cu partenerii din cadrul PEV nu trebuie afectate în mod negativ de relațiile acestor țări cu vecinii lor; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că multe dintre provocările cărora UE trebuie să le facă față împreună cu vecinii săi nu pot fi abordate fără a fi luați în considerare vecinii țărilor vecine și, în unele cazuri, fără a coopera cu aceștia. Totuși, relațiile UE cu partenerii din cadrul PEV nu trebuie afectate în mod negativ de relațiile acestor țări cu vecinii lor;

Rolul autorităților locale și regionale

| 35. | își exprimă surprinderea cu privire la faptul că documentul (4) nu face nicio referire la rolul regiunilor și al orașelor în contextul politicii de vecinătate; |
| --- | --- |

35.

își exprimă surprinderea cu privire la faptul că documentul (4) nu face nicio referire la rolul regiunilor și al orașelor în contextul politicii de vecinătate;

| 36. | subliniază că autoritățile locale și regionale sunt esențiale pentru succesul PEV, în special în cazul regiunilor de frontieră, al căror rol trebuie să fie recunoscut. În consecință, includerea conceptelor de descentralizare și a dimensiunii teritoriale în cadrul noii PEV o va face mai atractivă și îi va consolida eficacitatea; |
| --- | --- |

36.

subliniază că autoritățile locale și regionale sunt esențiale pentru succesul PEV, în special în cazul regiunilor de frontieră, al căror rol trebuie să fie recunoscut. În consecință, includerea conceptelor de descentralizare și a dimensiunii teritoriale în cadrul noii PEV o va face mai atractivă și îi va consolida eficacitatea;

| 37. | subliniază necesitatea de a consolida rolul autorităților locale și regionale în planurile de acțiune elaborate în cadrul componentei bilaterale sudice și estice vizate de PEV, pentru a promova, în cadrul acestor planuri naționale de acțiune, distribuirea de asistență nu numai pe baza unei abordări sectoriale, ci și a unei abordări teritoriale; |
| --- | --- |

37.

subliniază necesitatea de a consolida rolul autorităților locale și regionale în planurile de acțiune elaborate în cadrul componentei bilaterale sudice și estice vizate de PEV, pentru a promova, în cadrul acestor planuri naționale de acțiune, distribuirea de asistență nu numai pe baza unei abordări sectoriale, ci și a unei abordări teritoriale;

| 38. | consideră că programele regionale ale PEV și cooperarea teritorială ar trebui consolidate și că ALR ar trebui să beneficieze de oportunități reale în vederea punerii în aplicare a programelor și priorităților definite împreună cu ARLEM și CORLEAP și a participării la programarea și gestionarea acestora; |
| --- | --- |

38.

consideră că programele regionale ale PEV și cooperarea teritorială ar trebui consolidate și că ALR ar trebui să beneficieze de oportunități reale în vederea punerii în aplicare a programelor și priorităților definite împreună cu ARLEM și CORLEAP și a participării la programarea și gestionarea acestora;

| 39. | salută trimiterea conținută în Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic de la Riga (21 și 22 mai 2015) cu privire la activitățile desfășurate de CORLEAP la nivel local și regional, precum și recomandarea adresată Comisiei Europene de a acorda autorităților locale și regionale un sprijin adaptat și direcționat, pentru a le sprijini în realizarea obiectivelor Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

39.

salută trimiterea conținută în Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic de la Riga (21 și 22 mai 2015) cu privire la activitățile desfășurate de CORLEAP la nivel local și regional, precum și recomandarea adresată Comisiei Europene de a acorda autorităților locale și regionale un sprijin adaptat și direcționat, pentru a le sprijini în realizarea obiectivelor Parteneriatului estic;

| 40. | consideră că, de regulă, în țările învecinate ale UE, autoritățile locale și regionale nu joacă un rol esențial în procesul de luare a deciziilor și de furnizare de servicii la nivel local și nu se bucură de o autonomie considerabilă față de administrația centrală. Cu toate acestea, ele contribuie cu cunoștințe suplimentare, resurse și expertiză în activitățile guvernelor centrale. Autoritățile locale și regionale pot acționa în calitate de catalizatori ai schimbărilor, în prevenirea conflictelor, în descentralizare și consolidarea încrederii în relațiile externe. În acest context, eforturile ar trebui să se concentreze pe o serie de chestiuni de interes real și concret pentru orașele și regiunile din întreaga regiune învecinată și apoi pe căile de dezvoltare a unor inițiative practice pe care autoritățile să le pună în aplicare; |
| --- | --- |

40.

consideră că, de regulă, în țările învecinate ale UE, autoritățile locale și regionale nu joacă un rol esențial în procesul de luare a deciziilor și de furnizare de servicii la nivel local și nu se bucură de o autonomie considerabilă față de administrația centrală. Cu toate acestea, ele contribuie cu cunoștințe suplimentare, resurse și expertiză în activitățile guvernelor centrale. Autoritățile locale și regionale pot acționa în calitate de catalizatori ai schimbărilor, în prevenirea conflictelor, în descentralizare și consolidarea încrederii în relațiile externe. În acest context, eforturile ar trebui să se concentreze pe o serie de chestiuni de interes real și concret pentru orașele și regiunile din întreaga regiune învecinată și apoi pe căile de dezvoltare a unor inițiative practice pe care autoritățile să le pună în aplicare;

Rolul Comitetului European al Regiunilor

| 41. | subliniază că, în calitate de organism politic, CoR ar trebui să faciliteze și să promoveze instaurarea unui climat de încredere și simpla cooperare la nivel local, cu politicienii care împărtășesc valori europene comune și cu respectarea libertății de expresie și a statului de drept. Acest lucru este valabil atât la est, cât și la sud; |
| --- | --- |

41.

subliniază că, în calitate de organism politic, CoR ar trebui să faciliteze și să promoveze instaurarea unui climat de încredere și simpla cooperare la nivel local, cu politicienii care împărtășesc valori europene comune și cu respectarea libertății de expresie și a statului de drept. Acest lucru este valabil atât la est, cât și la sud;

| 42. | consideră că, în acest cadru, trebuie să se facă eforturi pentru interconectarea și înfrățirea orașelor și regiunilor ai căror reprezentanți sunt implicați în ARLEM și, în viitor, în CORLEAP. De asemenea, este necesar ca Comisia să conlucreze cu ARLEM și CORLEAP și să sprijine activitatea acestora, inclusiv sub aspectul finanțării. În acest scop, CoR propune extinderea proiectelor de înfrățire și a TAIEX (programul de asistență tehnică și schimb de informații) între autoritățile locale și regionale din UE și statele din cadrul PEV. Acest lucru este esențial nu numai pentru îmbunătățirea guvernanței în toate țările din cadrul PEV, dar și pentru ca țările din cadrul PEV să înțeleagă importanța structurilor de guvernanță pe mai multe niveluri în UE. Subliniază importanța consolidării instituționale a autorităților locale, reiterându-și solicitarea adresată Comisiei Europene de a extinde domeniul de aplicare a Instrumentului pentru administrația locală în țările învecinate; |
| --- | --- |

42.

consideră că, în acest cadru, trebuie să se facă eforturi pentru interconectarea și înfrățirea orașelor și regiunilor ai căror reprezentanți sunt implicați în ARLEM și, în viitor, în CORLEAP. De asemenea, este necesar ca Comisia să conlucreze cu ARLEM și CORLEAP și să sprijine activitatea acestora, inclusiv sub aspectul finanțării. În acest scop, CoR propune extinderea proiectelor de înfrățire și a TAIEX (programul de asistență tehnică și schimb de informații) între autoritățile locale și regionale din UE și statele din cadrul PEV. Acest lucru este esențial nu numai pentru îmbunătățirea guvernanței în toate țările din cadrul PEV, dar și pentru ca țările din cadrul PEV să înțeleagă importanța structurilor de guvernanță pe mai multe niveluri în UE. Subliniază importanța consolidării instituționale a autorităților locale, reiterându-și solicitarea adresată Comisiei Europene de a extinde domeniul de aplicare a Instrumentului pentru administrația locală în țările învecinate;

| 43. | subliniază faptul că trebuie acordată o atenție deosebită consolidării capacității administrative a guvernelor țărilor din cadrul PEV, acordându-se o atenție specială dimensiunii locale și regionale. CoR, membrii săi și autoritățile participante, împreună cu asociațiile naționale trebuie să joace un rol în cadrul „Programului cuprinzător de construcție instituțională” propus de Comisia Europeană și statele membre în vederea dezvoltării capacității administrative la nivel local și regional în țările partenere din cadrul PEV; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că trebuie acordată o atenție deosebită consolidării capacității administrative a guvernelor țărilor din cadrul PEV, acordându-se o atenție specială dimensiunii locale și regionale. CoR, membrii săi și autoritățile participante, împreună cu asociațiile naționale trebuie să joace un rol în cadrul „Programului cuprinzător de construcție instituțională” propus de Comisia Europeană și statele membre în vederea dezvoltării capacității administrative la nivel local și regional în țările partenere din cadrul PEV;

| 44. | consideră că măsurile de sprijinire a creării unor structuri politice și administrative durabile în UE ar trebui să includă măsuri de sprijinire a instituțiilor locale, prin asigurarea unei asistențe tehnice eficace și a formării profesionale a administrațiilor locale și regionale, acordând o atenție deosebită tinerelor generații, în vederea utilizării eficiente a instrumentelor financiare existente și viitoare pentru încurajarea dezvoltării sociale, economice și teritoriale; |
| --- | --- |

44.

consideră că măsurile de sprijinire a creării unor structuri politice și administrative durabile în UE ar trebui să includă măsuri de sprijinire a instituțiilor locale, prin asigurarea unei asistențe tehnice eficace și a formării profesionale a administrațiilor locale și regionale, acordând o atenție deosebită tinerelor generații, în vederea utilizării eficiente a instrumentelor financiare existente și viitoare pentru încurajarea dezvoltării sociale, economice și teritoriale;

| 45. | ca o măsură de ordin practic, solicită Serviciului European de Acțiune Externă să consolideze cooperarea dintre, pe de o parte, delegațiile UE în țările PEV și, pe de altă parte, structurile publice existente și viitoare din UE și țările partenere, cum ar fi punctele de contact naționale și agențiile programelor de cooperare transfrontalieră, a căror experiență ar trebui capitalizată și extinsă. Cooperarea consolidată va facilita accesul la informații al organizațiilor teritoriale și autorităților locale și regionale din UE și din țările partenere PEV cu privire la rolul și funcționarea PEV și la oportunitățile de finanțare. În plus, părțile interesate vor contribui, de asemenea, la schimbul de mesaje relevante între CoR și omologii săi din țările din cadrul PEV; |
| --- | --- |

45.

ca o măsură de ordin practic, solicită Serviciului European de Acțiune Externă să consolideze cooperarea dintre, pe de o parte, delegațiile UE în țările PEV și, pe de altă parte, structurile publice existente și viitoare din UE și țările partenere, cum ar fi punctele de contact naționale și agențiile programelor de cooperare transfrontalieră, a căror experiență ar trebui capitalizată și extinsă. Cooperarea consolidată va facilita accesul la informații al organizațiilor teritoriale și autorităților locale și regionale din UE și din țările partenere PEV cu privire la rolul și funcționarea PEV și la oportunitățile de finanțare. În plus, părțile interesate vor contribui, de asemenea, la schimbul de mesaje relevante între CoR și omologii săi din țările din cadrul PEV;

| 46. | reamintește, în cele din urmă, că CoR are și o misiune politică importantă în calitate de observator al alegerilor locale și regionale în țările partenere. CoR este singurul organism al UE care observă în mod periodic alegerile locale și regionale. În consecință, este indispensabilă consolidarea rolului CoR în cadrul noii PEV în vederea promovării principiilor democrației, care constituie piatra de temelie a valorilor europene comune. |
| --- | --- |

46.

reamintește, în cele din urmă, că CoR are și o misiune politică importantă în calitate de observator al alegerilor locale și regionale în țările partenere. CoR este singurul organism al UE care observă în mod periodic alegerile locale și regionale. În consecință, este indispensabilă consolidarea rolului CoR în cadrul noii PEV în vederea promovării principiilor democrației, care constituie piatra de temelie a valorilor europene comune.

Bruxelles, 9 iulie 2015.

Preşedintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2003) 104 final, 11.3.2003.

1

(2)  Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Libia, Maroc, Palestina, Siria, Tunisia.

2

(3)  Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina.

3

(4)  Documentul de consultare comună pe tema „Către o nouă politică europeană de vecinătate”, JOIN(2015) 6 final.

4

---

| 22.9.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 313/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 313/31

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Rezultatul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale

(2015/C 313/08)

| Raportor: | domnul Ivan ŽAGAR (SI-PPE)
  primarul localității Slovenska Bistrica |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Ivan ŽAGAR (SI-PPE)

primarul localității Slovenska Bistrica

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Evaluare generală și obiectivele prezentului aviz

| 1. | subliniază că scopul prezentului aviz este acela de a evalua acordurile de parteneriat (AP) convenite și programele operaționale (PO) din perspectiva beneficiarilor, autoritățile locale și regionale (ALR); |
| --- | --- |

1.

subliniază că scopul prezentului aviz este acela de a evalua acordurile de parteneriat (AP) convenite și programele operaționale (PO) din perspectiva beneficiarilor, autoritățile locale și regionale (ALR);

| 2. | subliniază rolul crucial al politicii de coeziune în realizarea obiectivului de coeziune economică, socială și teritorială al tratatului prin „reducerea decalajelor dintre nivelurile de dezvoltare a diferitelor regiuni și a rămânerii în urmă a regiunilor defavorizate.” De fapt, în general, fondurile structurale și de investiții sunt, în toate statele membre, principalele instrumente ale Uniunii Europene care permit promovarea unei dezvoltări generale armonioase; |
| --- | --- |

2.

subliniază rolul crucial al politicii de coeziune în realizarea obiectivului de coeziune economică, socială și teritorială al tratatului prin „reducerea decalajelor dintre nivelurile de dezvoltare a diferitelor regiuni și a rămânerii în urmă a regiunilor defavorizate.” De fapt, în general, fondurile structurale și de investiții sunt, în toate statele membre, principalele instrumente ale Uniunii Europene care permit promovarea unei dezvoltări generale armonioase;

| 3. | evidențiază faptul că politica de coeziune a contribuit de la bun început la reducerea disparităților dintre regiunile europene și în interiorul acestora și, din 2008, când a început actuala criză economică, a permis atenuarea efectelor acesteia sub aspectul coeziunii. Totuși, persistă importante dezechilibre, agravate de criza actuală. Viitoarea politică de coeziune trebuie să dispună de mijloace pentru a reduce mai mult aceste disparități. În conformitate cu articolul 96 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind dispozițiile comune, obiectivele politice trebuie să se bazeze pe nevoile de dezvoltare socială și economică a regiunilor, orașelor și comunelor; |
| --- | --- |

3.

evidențiază faptul că politica de coeziune a contribuit de la bun început la reducerea disparităților dintre regiunile europene și în interiorul acestora și, din 2008, când a început actuala criză economică, a permis atenuarea efectelor acesteia sub aspectul coeziunii. Totuși, persistă importante dezechilibre, agravate de criza actuală. Viitoarea politică de coeziune trebuie să dispună de mijloace pentru a reduce mai mult aceste disparități. În conformitate cu articolul 96 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind dispozițiile comune, obiectivele politice trebuie să se bazeze pe nevoile de dezvoltare socială și economică a regiunilor, orașelor și comunelor;

| 4. | ia act de faptul că politica de coeziune a căpătat un caracter cu totul diferit după reforma din 2013. CoR apreciază faptul că reforma a consolidat legătura dintre politica de coeziune și prioritățile UE (sinergii sporite între politica de coeziune și Strategia Europa 2020). În noua perioadă de programare 2014-2020, au fost introduse, în special, noi metode de punere în aplicare, noi instrumente și un accent sporit pe eficacitate, eficiență și rezultate. CoR dorește să analizeze căile de optimizare practică a eficacității, eficienței și impactului fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că politica de coeziune a căpătat un caracter cu totul diferit după reforma din 2013. CoR apreciază faptul că reforma a consolidat legătura dintre politica de coeziune și prioritățile UE (sinergii sporite între politica de coeziune și Strategia Europa 2020). În noua perioadă de programare 2014-2020, au fost introduse, în special, noi metode de punere în aplicare, noi instrumente și un accent sporit pe eficacitate, eficiență și rezultate. CoR dorește să analizeze căile de optimizare practică a eficacității, eficienței și impactului fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI);

| 5. | reafirmă, în legătură cu procesul de evaluare intermediară a Strategiei Europa 2020, importanța unei legături directe și funcționale între noua strategie și politica de coeziune și, în acest context, necesitatea de a avea o puternică dimensiune teritorială și un parteneriat real, ca fiind principalele criterii pentru asumarea procesului de reformă de către toate nivelurile instituționale și pentru alegerea politicilor și intervențiilor; |
| --- | --- |

5.

reafirmă, în legătură cu procesul de evaluare intermediară a Strategiei Europa 2020, importanța unei legături directe și funcționale între noua strategie și politica de coeziune și, în acest context, necesitatea de a avea o puternică dimensiune teritorială și un parteneriat real, ca fiind principalele criterii pentru asumarea procesului de reformă de către toate nivelurile instituționale și pentru alegerea politicilor și intervențiilor;

| 6. | consideră însă că există deja motive de îngrijorare din cauză că cerințele referitoare la punerea în aplicare a politicii de coeziune prevăzute de Comisie nu reușesc în continuare să îndeplinească obiectivele de reducere a sarcinii administrative și de control. Prin urmare, CoR îndeamnă Comisia ca, la elaborarea în continuare a unor sisteme administrative și de control și la efectuarea de audituri, să se evite luarea unor noi măsuri care ar accentua și mai mult birocrația pentru administratorii din statele membre și pentru beneficiari și care ar reduce contribuția potențială a fondurilor structurale și de investiții europene la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

6.

consideră însă că există deja motive de îngrijorare din cauză că cerințele referitoare la punerea în aplicare a politicii de coeziune prevăzute de Comisie nu reușesc în continuare să îndeplinească obiectivele de reducere a sarcinii administrative și de control. Prin urmare, CoR îndeamnă Comisia ca, la elaborarea în continuare a unor sisteme administrative și de control și la efectuarea de audituri, să se evite luarea unor noi măsuri care ar accentua și mai mult birocrația pentru administratorii din statele membre și pentru beneficiari și care ar reduce contribuția potențială a fondurilor structurale și de investiții europene la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 7. | observă că legăturile dintre politica de coeziune și alte politici și inițiative ale UE (politica de dezvoltare rurală, Orizont 2020, Mecanismul pentru Interconectarea Europei etc.) au fost, de asemenea, consolidate. CoR consideră că ar fi trebuit adoptate măsuri suplimentare clare pentru a garanta o mai bună aliniere a tuturor politicilor și fondurilor UE cu impact teritorial și speră că acest lucru va putea avea un impact pozitiv asupra dezvoltării regiunilor; |
| --- | --- |

7.

observă că legăturile dintre politica de coeziune și alte politici și inițiative ale UE (politica de dezvoltare rurală, Orizont 2020, Mecanismul pentru Interconectarea Europei etc.) au fost, de asemenea, consolidate. CoR consideră că ar fi trebuit adoptate măsuri suplimentare clare pentru a garanta o mai bună aliniere a tuturor politicilor și fondurilor UE cu impact teritorial și speră că acest lucru va putea avea un impact pozitiv asupra dezvoltării regiunilor;

| 8. | salută faptul că prioritățile Fondului european de dezvoltare regională, ale Fondului social european, ale Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală și ale Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime au fost aliniate prin crearea unui cadru strategic comun și au fost exprimate în fiecare stat membru printr-un acord de parteneriat comun tuturor acestor fonduri. Fără îndoială, acest demers constituie o etapă foarte importantă spre realizarea unei mai bune consecvențe între politici. Prin urmare, Comitetul regretă că aceste sinergii nu au fost exploatate pe deplin în momentul elaborării programelor operaționale la nivel național, regional și local. În primul rând se impune o aliniere mai clară a programului de dezvoltare rurală la Fondul european de dezvoltare regională, în condițiile în care dezvoltarea zonelor rurale face parte din politica de dezvoltare regională; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că prioritățile Fondului european de dezvoltare regională, ale Fondului social european, ale Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală și ale Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime au fost aliniate prin crearea unui cadru strategic comun și au fost exprimate în fiecare stat membru printr-un acord de parteneriat comun tuturor acestor fonduri. Fără îndoială, acest demers constituie o etapă foarte importantă spre realizarea unei mai bune consecvențe între politici. Prin urmare, Comitetul regretă că aceste sinergii nu au fost exploatate pe deplin în momentul elaborării programelor operaționale la nivel național, regional și local. În primul rând se impune o aliniere mai clară a programului de dezvoltare rurală la Fondul european de dezvoltare regională, în condițiile în care dezvoltarea zonelor rurale face parte din politica de dezvoltare regională;

| 9. | este de acord cu faptul că strategia de investiții din acordurile de parteneriat și programele operaționale ar trebui să fie cuprinzătoare și coerentă cu programele naționale de reformă și trebuie să aibă în vedere reformele descrise în recomandările specifice fiecărei țări emise în cadrul semestrului european. Într-o perioadă de criză și de restricții bugetare, coordonarea între bugetul UE și bugetele naționale este esențială pentru îmbunătățirea guvernanței economice, a transparenței și a eficienței cheltuielilor publice; |
| --- | --- |

9.

este de acord cu faptul că strategia de investiții din acordurile de parteneriat și programele operaționale ar trebui să fie cuprinzătoare și coerentă cu programele naționale de reformă și trebuie să aibă în vedere reformele descrise în recomandările specifice fiecărei țări emise în cadrul semestrului european. Într-o perioadă de criză și de restricții bugetare, coordonarea între bugetul UE și bugetele naționale este esențială pentru îmbunătățirea guvernanței economice, a transparenței și a eficienței cheltuielilor publice;

| 10. | reafirmă că prima inițiativă esențială a Comisiei Juncker, Planul de investiții pentru Europa, subliniază potențialul politicii de coeziune pentru promovarea creșterii și a locurilor de muncă în Europa, dar trebuie subliniat că planul de investiții și politicile privind fondurile structurale și de investiții europene (coeziune, dar și dezvoltare rurală, pescuit etc.), care vizează diferite niveluri politice și instituționale trebuie să se sprijine reciproc, în special sub aspectul resurselor. Planul de investiții pentru Europa trebuie să completeze programele existente ale UE și activitățile tradiționale ale Băncii Europene de Investiții, important fiind ca resursele alocate fondurilor structurale să nu fie realocate automat planului respectiv; |
| --- | --- |

10.

reafirmă că prima inițiativă esențială a Comisiei Juncker, Planul de investiții pentru Europa, subliniază potențialul politicii de coeziune pentru promovarea creșterii și a locurilor de muncă în Europa, dar trebuie subliniat că planul de investiții și politicile privind fondurile structurale și de investiții europene (coeziune, dar și dezvoltare rurală, pescuit etc.), care vizează diferite niveluri politice și instituționale trebuie să se sprijine reciproc, în special sub aspectul resurselor. Planul de investiții pentru Europa trebuie să completeze programele existente ale UE și activitățile tradiționale ale Băncii Europene de Investiții, important fiind ca resursele alocate fondurilor structurale să nu fie realocate automat planului respectiv;

| 11. | ia act de faptul că planificarea strategică este esențială pentru punerea în aplicare cu succes a politicii de coeziune. În această privință, cele mai importante elemente strategice ale politicii de coeziune sunt acordurile de parteneriat și programele operaționale, întrucât arată modul în care fondurile structurale și de investiții trebuie cheltuite într-un anumit stat membru sau o anumită regiune. Regretă faptul că adoptarea târzie a pachetului legislativ privind politica de coeziune, precum și reducerea și subestimarea termenelor acordate statelor membre și autorităților locale și regionale pentru o programare foarte complexă (instrumente, niveluri și actori multipli) au generat, în cadrul adoptării acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, o abordare superficială a parteneriatului și au întârziat demararea noii perioade de programare. Regretă că nu a fost creată o metodă (sau metode) clară și uniformă în scopul elaborării acordurilor de parteneriat care să aibă în vedere realizarea obiectivelor. Din cauza lipsei unei astfel de metode, statele membre au abordat fiecare într-o manieră proprie elaborarea acordurilor, astfel încât acestea nu pot fi comparate și va fi de asemenea greu să fie comparate în cadrul punerii lor în aplicare, în special în ceea ce privește realizarea investițiilor teritoriale integrate, din punctul de vedere al utilizării efective și al structurii adecvate de execuție și gestiune. Comitetul propune elaborarea unei metode uniforme de modificare a acordurilor de parteneriat pentru politica de dezvoltare în perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

11.

ia act de faptul că planificarea strategică este esențială pentru punerea în aplicare cu succes a politicii de coeziune. În această privință, cele mai importante elemente strategice ale politicii de coeziune sunt acordurile de parteneriat și programele operaționale, întrucât arată modul în care fondurile structurale și de investiții trebuie cheltuite într-un anumit stat membru sau o anumită regiune. Regretă faptul că adoptarea târzie a pachetului legislativ privind politica de coeziune, precum și reducerea și subestimarea termenelor acordate statelor membre și autorităților locale și regionale pentru o programare foarte complexă (instrumente, niveluri și actori multipli) au generat, în cadrul adoptării acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, o abordare superficială a parteneriatului și au întârziat demararea noii perioade de programare. Regretă că nu a fost creată o metodă (sau metode) clară și uniformă în scopul elaborării acordurilor de parteneriat care să aibă în vedere realizarea obiectivelor. Din cauza lipsei unei astfel de metode, statele membre au abordat fiecare într-o manieră proprie elaborarea acordurilor, astfel încât acestea nu pot fi comparate și va fi de asemenea greu să fie comparate în cadrul punerii lor în aplicare, în special în ceea ce privește realizarea investițiilor teritoriale integrate, din punctul de vedere al utilizării efective și al structurii adecvate de execuție și gestiune. Comitetul propune elaborarea unei metode uniforme de modificare a acordurilor de parteneriat pentru politica de dezvoltare în perioada 2014-2020;

| 12. | amintește că CoR a realizat un amplu studiu online, care sprijină opiniile exprimate în prezentul aviz (1); |
| --- | --- |

12.

amintește că CoR a realizat un amplu studiu online, care sprijină opiniile exprimate în prezentul aviz (1);

| 13. | solicită Comisiei Europene să țină seama de punctul de vedere al autorităților locale și regionale (ALR), exprimat în continuare în prezentul aviz, atunci când își elaborează raportul privind rezultatul negocierilor referitoare la acordurile de parteneriat și programele operaționale până la sfârșitul anului 2015; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei Europene să țină seama de punctul de vedere al autorităților locale și regionale (ALR), exprimat în continuare în prezentul aviz, atunci când își elaborează raportul privind rezultatul negocierilor referitoare la acordurile de parteneriat și programele operaționale până la sfârșitul anului 2015;

| 14. | invocă principiile și obiectivele comune din Carta privind guvernanța pe mai multe niveluri în Europa, adoptată de Comitetul Regiunilor la 3 aprilie 2014, pentru promovarea unei cooperări politice și administrative inovatoare și eficiente între actorii instituționali și pentru dezvoltarea participării democratice a cetățenilor la procesele europene, precum și pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

14.

invocă principiile și obiectivele comune din Carta privind guvernanța pe mai multe niveluri în Europa, adoptată de Comitetul Regiunilor la 3 aprilie 2014, pentru promovarea unei cooperări politice și administrative inovatoare și eficiente între actorii instituționali și pentru dezvoltarea participării democratice a cetățenilor la procesele europene, precum și pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale;

Guvernanță și parteneriat pe mai multe niveluri

| 15. | își exprimă satisfacția cu privire la faptul că reforma politicii de coeziune a consolidat dispozițiile privind parteneriatul. Articolul 5 din Regulamentul privind dispozițiile comune prevede: „Pentru acordul de parteneriat și pentru fiecare program, fiecare stat membru încheie un parteneriat cu autoritățile regionale și locale competente, în conformitate cu cadrul său instituțional și juridic.” În plus, Comisia a adoptat un act delegat, Codul european de conduită privind parteneriatul, care prezintă modul în care trebuie aplicat principiul parteneriatului și a cărui adoptare este întâmpinată cu deosebită satisfacție de CoR, întrucât, în opinia sa, Codul reprezintă primul act legislativ al UE cu aplicabilitate obligatorie care are ca obiect guvernanța pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

15.

își exprimă satisfacția cu privire la faptul că reforma politicii de coeziune a consolidat dispozițiile privind parteneriatul. Articolul 5 din Regulamentul privind dispozițiile comune prevede: „Pentru acordul de parteneriat și pentru fiecare program, fiecare stat membru încheie un parteneriat cu autoritățile regionale și locale competente, în conformitate cu cadrul său instituțional și juridic.” În plus, Comisia a adoptat un act delegat, Codul european de conduită privind parteneriatul, care prezintă modul în care trebuie aplicat principiul parteneriatului și a cărui adoptare este întâmpinată cu deosebită satisfacție de CoR, întrucât, în opinia sa, Codul reprezintă primul act legislativ al UE cu aplicabilitate obligatorie care are ca obiect guvernanța pe mai multe niveluri;

| 16. | calitatea parteneriatelor în cadrul fondurilor europene capătă o importanță crucială și CoR speră ca nevoile reale identificate la nivel regional și local să fie luate în considerare în acordurile de parteneriat și programele operaționale; |
| --- | --- |

16.

calitatea parteneriatelor în cadrul fondurilor europene capătă o importanță crucială și CoR speră ca nevoile reale identificate la nivel regional și local să fie luate în considerare în acordurile de parteneriat și programele operaționale;

| 17. | subliniază că un parteneriat eficace și funcțional este sinonim cu măsuri mai bine integrate și mai adaptate, care corespund condițiilor și necesităților diferitelor niveluri ale societății. În cele din urmă, acest fapt duce și la o utilizare mai eficace a fondurilor. În țările în care parteneriatul nu a fost stabilit corespunzător și este doar superficial, Comisia Europeană ar trebui să asiste la examinarea unor mecanisme de orientare a parteneriatului și de evitare a complexității și a sarcinilor administrative excesive și disproporționate care ar putea amâna punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții în UE; |
| --- | --- |

17.

subliniază că un parteneriat eficace și funcțional este sinonim cu măsuri mai bine integrate și mai adaptate, care corespund condițiilor și necesităților diferitelor niveluri ale societății. În cele din urmă, acest fapt duce și la o utilizare mai eficace a fondurilor. În țările în care parteneriatul nu a fost stabilit corespunzător și este doar superficial, Comisia Europeană ar trebui să asiste la examinarea unor mecanisme de orientare a parteneriatului și de evitare a complexității și a sarcinilor administrative excesive și disproporționate care ar putea amâna punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții în UE;

| 18. | subliniază că principiul parteneriatului nu este un concept lipsit de sens, ci o condiție preliminară pentru succesul politicii de coeziune, în special având în vedere că, „de facto”, competențele sunt distribuite între cel puțin trei niveluri politice (UE, statele membre și autoritățile locale și regionale). De fapt, bunele practici în sfera principiului parteneriatului înseamnă:






  — | identificarea „de jos în sus” a necesităților reale și specifice ale orașelor, comunelor și regiunilor europene, precum și a beneficiarilor finali ai intervențiilor; |
| --- | --- | --- |

18.

subliniază că principiul parteneriatului nu este un concept lipsit de sens, ci o condiție preliminară pentru succesul politicii de coeziune, în special având în vedere că, „de facto”, competențele sunt distribuite între cel puțin trei niveluri politice (UE, statele membre și autoritățile locale și regionale). De fapt, bunele practici în sfera principiului parteneriatului înseamnă:

—

identificarea „de jos în sus” a necesităților reale și specifice ale orașelor, comunelor și regiunilor europene, precum și a beneficiarilor finali ai intervențiilor;

| — | posibilitatea de a identifica potențialul de dezvoltare al localităților și regiunilor și de a-l promova prin intermediul unor măsuri bine orientate; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a identifica potențialul de dezvoltare al localităților și regiunilor și de a-l promova prin intermediul unor măsuri bine orientate;

| — | dezvoltare comună de soluții fezabile și acceptabile; |
| --- | --- |

—

dezvoltare comună de soluții fezabile și acceptabile;

| — | o mai bună punere în aplicare deoarece toți actorii implicați se mobilizează în jurul obiectivelor comune și își împart responsabilitățile și sarcinile; |
| --- | --- |

—

o mai bună punere în aplicare deoarece toți actorii implicați se mobilizează în jurul obiectivelor comune și își împart responsabilitățile și sarcinile;

| — | mai puține erori, întrucât actorii înțeleg logica aflată la baza procedurilor; |
| --- | --- |

—

mai puține erori, întrucât actorii înțeleg logica aflată la baza procedurilor;

| — | rezultate măsurabile, mai bune și durabile, care au fost atinse în mod mai eficient; |
| --- | --- |

—

rezultate măsurabile, mai bune și durabile, care au fost atinse în mod mai eficient;

| — | o programare mai bună a intervențiilor de către actorii relevanți; |
| --- | --- |

—

o programare mai bună a intervențiilor de către actorii relevanți;

| — | distribuția sarcinilor de finanțare; |
| --- | --- |

—

distribuția sarcinilor de finanțare;

| — | posibilități de implementare a unor proiecte mai mari, multiregionale; |
| --- | --- |

—

posibilități de implementare a unor proiecte mai mari, multiregionale;

| 19. | subliniază că o aplicare corectă a principiului parteneriatului contribuie la sporirea eficacității cheltuielilor UE și face trimitere la analiza Curții de Conturi Europene, potrivit căreia „eficacitatea cheltuielilor UE este redusă, motivele fiind evaluarea insuficientă a necesităților, lipsa de claritate a obiectivelor, obiectivele și prioritățile contradictorii sau incompatibile și procedurile de selecție necorespunzătoare aplicate pentru a acorda prioritate proiectelor care maximizează impactul.” Un parteneriat real poate remedia toate aceste lacune; |
| --- | --- |

19.

subliniază că o aplicare corectă a principiului parteneriatului contribuie la sporirea eficacității cheltuielilor UE și face trimitere la analiza Curții de Conturi Europene, potrivit căreia „eficacitatea cheltuielilor UE este redusă, motivele fiind evaluarea insuficientă a necesităților, lipsa de claritate a obiectivelor, obiectivele și prioritățile contradictorii sau incompatibile și procedurile de selecție necorespunzătoare aplicate pentru a acorda prioritate proiectelor care maximizează impactul.” Un parteneriat real poate remedia toate aceste lacune;

| 20. | este preocupat de faptul că principiul parteneriatului nu poate fi pus în aplicare în mod adecvat în toate statele membre. Negocierile privind acordurile de parteneriat și programele operaționale au arătat că, deși autoritățile locale și regionale au fost consultate în majoritatea cazurilor, implicarea acestora nu a reprezentat un parteneriat deplin, după cum se menționează în Codul european de conduită privind parteneriatul. În realitate, Comitetul regretă că ALR au fost rareori implicate suficient în elaborarea acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, rolul lor fiind adesea mai curând de părți interesate decât de parteneri (2). Comisia Europeană ar trebui să contribuie la examinarea mecanismelor de parteneriat și a termenelor necesare pentru discuții cu structurile instituționale de la mai multe niveluri pentru a permite dialoguri mai aprofundate și informate în cadrul unor proceduri la fel de lungi, reechilibrând termenele de adoptare la nivel european cu cele acordate la nivel național pentru prezentarea programelor; |
| --- | --- |

20.

este preocupat de faptul că principiul parteneriatului nu poate fi pus în aplicare în mod adecvat în toate statele membre. Negocierile privind acordurile de parteneriat și programele operaționale au arătat că, deși autoritățile locale și regionale au fost consultate în majoritatea cazurilor, implicarea acestora nu a reprezentat un parteneriat deplin, după cum se menționează în Codul european de conduită privind parteneriatul. În realitate, Comitetul regretă că ALR au fost rareori implicate suficient în elaborarea acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale, rolul lor fiind adesea mai curând de părți interesate decât de parteneri (2). Comisia Europeană ar trebui să contribuie la examinarea mecanismelor de parteneriat și a termenelor necesare pentru discuții cu structurile instituționale de la mai multe niveluri pentru a permite dialoguri mai aprofundate și informate în cadrul unor proceduri la fel de lungi, reechilibrând termenele de adoptare la nivel european cu cele acordate la nivel național pentru prezentarea programelor;

| 21. | regretă faptul că nu a fost stabilită o metodologie clară pentru utilizarea investițiilor teritoriale integrate (ITI) înainte de elaborarea și adoptarea unor acorduri de parteneriat. Ca urmare, fiecare țară are o abordare complet diferită a ITI, în măsura în care are o abordare în această privință. În cazul în care un acord de parteneriat prevede totuși recurgerea la instrumentul ITI, la elaborarea diferitelor ITI, autorii acestora se confruntă în continuare cu o lipsă de claritate, atât la nivel național, cât și la nivelul Comisiei. În multe cazuri, la aceasta se adaugă o reticență din partea autorităților de management de a integra ITI în programele lor operaționale. Prin urmare, Comitetul Regiunilor solicită Comisiei Europene să se asigure că, în țările care au optat pentru utilizarea instrumentului ITI, acesta poate fi utilizat într-o măsură adecvată în toate programele operaționale și că se va ajunge rapid la o punere în aplicare corespunzătoare și la sisteme de management adecvate, astfel încât ITI să poată fi cu adevărat utilizate și să se creeze efecte de sinergie; |
| --- | --- |

21.

regretă faptul că nu a fost stabilită o metodologie clară pentru utilizarea investițiilor teritoriale integrate (ITI) înainte de elaborarea și adoptarea unor acorduri de parteneriat. Ca urmare, fiecare țară are o abordare complet diferită a ITI, în măsura în care are o abordare în această privință. În cazul în care un acord de parteneriat prevede totuși recurgerea la instrumentul ITI, la elaborarea diferitelor ITI, autorii acestora se confruntă în continuare cu o lipsă de claritate, atât la nivel național, cât și la nivelul Comisiei. În multe cazuri, la aceasta se adaugă o reticență din partea autorităților de management de a integra ITI în programele lor operaționale. Prin urmare, Comitetul Regiunilor solicită Comisiei Europene să se asigure că, în țările care au optat pentru utilizarea instrumentului ITI, acesta poate fi utilizat într-o măsură adecvată în toate programele operaționale și că se va ajunge rapid la o punere în aplicare corespunzătoare și la sisteme de management adecvate, astfel încât ITI să poată fi cu adevărat utilizate și să se creeze efecte de sinergie;

| 22. | regretă faptul că, înainte de elaborarea și adoptarea unor acorduri de parteneriat, nu au fost definite în mod clar amploarea, scopul și metoda de utilizare a dimensiunii teritoriale. Acesta este principalul motiv pentru care fiecare țară abordează dimensiunea teritorială în moduri foarte diferite și la scări radical diferite. Aceasta reduce considerabil impactul pe care implementarea paneuropeană a dimensiunii teritoriale l-ar putea avea nu numai pentru realizarea Strategiei Europa 2020, ci și pentru dezvoltarea UE în general; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că, înainte de elaborarea și adoptarea unor acorduri de parteneriat, nu au fost definite în mod clar amploarea, scopul și metoda de utilizare a dimensiunii teritoriale. Acesta este principalul motiv pentru care fiecare țară abordează dimensiunea teritorială în moduri foarte diferite și la scări radical diferite. Aceasta reduce considerabil impactul pe care implementarea paneuropeană a dimensiunii teritoriale l-ar putea avea nu numai pentru realizarea Strategiei Europa 2020, ci și pentru dezvoltarea UE în general;

| 23. | solicită Comisiei Europene să prevadă posibilitatea ca autoritățile locale și regionale să dezvolte acorduri de parteneriat „regionale” în cadrul acordurilor de parteneriat generale încheiate la nivel național. În acest fel, Comisia va asigura recunoașterea deplină a articolului 4 din Tratatul UE, respectând ordinea constituțională internă a statelor membre și, în același timp, maximizând efectele transpunerii în practică a principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei Europene să prevadă posibilitatea ca autoritățile locale și regionale să dezvolte acorduri de parteneriat „regionale” în cadrul acordurilor de parteneriat generale încheiate la nivel național. În acest fel, Comisia va asigura recunoașterea deplină a articolului 4 din Tratatul UE, respectând ordinea constituțională internă a statelor membre și, în același timp, maximizând efectele transpunerii în practică a principiului subsidiarității;

| 24. | solicită Comisiei Europene să vorbească cu o singură voce în cadrul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale și constată, în acest sens, că mai multe autorități locale și regionale s-au plâns de faptul că, pe parcursul negocierilor, serviciile Comisiei Europene au avut solicitări diferite, uneori contradictorii, nejustificate de cerințe reale, concrete și/sau de legislația existentă. Solicită Comisiei să implice autoritățile locale și regionale, care dezvoltă și pun în aplicare o parte semnificativă a programelor, în procesul de negociere, dintr-un stadiu timpuriu, și să furnizeze o interpretare clară și uniformă a dispozițiilor esențiale ale regulamentului încă din prima fază a elaborării programelor operaționale. Observațiile Comisiei – făcute cu întârziere – referitoare la propunerile de program prezentate și termenul scurt pentru actualizarea acestora au îngreunat, la rândul lor, ancorarea politică la nivel local și regional; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei Europene să vorbească cu o singură voce în cadrul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale și constată, în acest sens, că mai multe autorități locale și regionale s-au plâns de faptul că, pe parcursul negocierilor, serviciile Comisiei Europene au avut solicitări diferite, uneori contradictorii, nejustificate de cerințe reale, concrete și/sau de legislația existentă. Solicită Comisiei să implice autoritățile locale și regionale, care dezvoltă și pun în aplicare o parte semnificativă a programelor, în procesul de negociere, dintr-un stadiu timpuriu, și să furnizeze o interpretare clară și uniformă a dispozițiilor esențiale ale regulamentului încă din prima fază a elaborării programelor operaționale. Observațiile Comisiei – făcute cu întârziere – referitoare la propunerile de program prezentate și termenul scurt pentru actualizarea acestora au îngreunat, la rândul lor, ancorarea politică la nivel local și regional;

| 25. | subliniază că bunele practici în sfera principiului parteneriatului impun mai degrabă o mentalitate și o cultură administrativă corespunzătoare, decât o constrângere juridică. Discrepanța dintre legislație și contextul în care trebuie să se aplice aceasta duce la practici pur formale (3), punând în primejdie obiectivul ce constă în programarea eficientă și de calitate și transformându-l într-o simplă sarcină administrativă, care întârzie punerea în aplicare a fondurilor înseși pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

25.

subliniază că bunele practici în sfera principiului parteneriatului impun mai degrabă o mentalitate și o cultură administrativă corespunzătoare, decât o constrângere juridică. Discrepanța dintre legislație și contextul în care trebuie să se aplice aceasta duce la practici pur formale (3), punând în primejdie obiectivul ce constă în programarea eficientă și de calitate și transformându-l într-o simplă sarcină administrativă, care întârzie punerea în aplicare a fondurilor înseși pe teritoriul UE;

| 26. | prin urmare, CoR consideră că principiul parteneriatului ar putea fi consolidat dacă Comisia ar ajuta la realizarea unei analize a mecanismelor de funcționare și la identificarea bunelor practici, evaluând, printre altele, timpul necesar dezbaterii în raport cu complexitatea instituțiilor și programelor. Salută, în acest sens, faptul că Comisia Europeană a lansat un studiu privind principiul parteneriatului și intenționează să organizeze reuniuni periodice de „dialog structurat”, în care să se discute cu părțile interesate punerea în aplicare a principiului parteneriatului. Subliniază că CoR, în calitatea sa de organism reprezentant al autorităților locale și regionale, trebuie să fie partenerul strategic esențial în acest proces; |
| --- | --- |

26.

prin urmare, CoR consideră că principiul parteneriatului ar putea fi consolidat dacă Comisia ar ajuta la realizarea unei analize a mecanismelor de funcționare și la identificarea bunelor practici, evaluând, printre altele, timpul necesar dezbaterii în raport cu complexitatea instituțiilor și programelor. Salută, în acest sens, faptul că Comisia Europeană a lansat un studiu privind principiul parteneriatului și intenționează să organizeze reuniuni periodice de „dialog structurat”, în care să se discute cu părțile interesate punerea în aplicare a principiului parteneriatului. Subliniază că CoR, în calitatea sa de organism reprezentant al autorităților locale și regionale, trebuie să fie partenerul strategic esențial în acest proces;

| 27. | solicită Comisiei să ia în considerare, în special, modul în care principiul parteneriatului și dimensiunea teritorială sunt respectate în programele naționale elaborate în cadrul politicii de coeziune. În majoritatea statelor membre, există o tendință clară de centralizare în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii de coeziune, cu întocmirea programelor naționale în detrimentul programelor regionale. Principalul obiectiv al politicii de coeziune ar trebui să rămână cel de a reduce disparitățile și dezechilibrele regionale și de a promova dezvoltarea regională; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să ia în considerare, în special, modul în care principiul parteneriatului și dimensiunea teritorială sunt respectate în programele naționale elaborate în cadrul politicii de coeziune. În majoritatea statelor membre, există o tendință clară de centralizare în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii de coeziune, cu întocmirea programelor naționale în detrimentul programelor regionale. Principalul obiectiv al politicii de coeziune ar trebui să rămână cel de a reduce disparitățile și dezechilibrele regionale și de a promova dezvoltarea regională;

Resurse financiare, structura programului și performanță

Resurse financiare

| 28. | subliniază că nivelul subnațional era responsabil pentru 55 % din totalul investițiilor publice în 2013 și, prin urmare, joacă un rol important în promovarea creșterii economice în Europa. În unele regiuni, fondurile ESIF sunt practic singura sursă de investiții publice; |
| --- | --- |

28.

subliniază că nivelul subnațional era responsabil pentru 55 % din totalul investițiilor publice în 2013 și, prin urmare, joacă un rol important în promovarea creșterii economice în Europa. În unele regiuni, fondurile ESIF sunt practic singura sursă de investiții publice;

| 29. | atrage atenția asupra faptului că finanțele publice de la nivel subnațional sunt într-o situație dificilă, deoarece autoritățile locale și regionale se confruntă cu niveluri ridicate ale datoriei și măsuri de austeritate impuse de niveluri superioare. CoR constată, în acest sens, că o lipsă a resurselor financiare subnaționale are un impact direct asupra punerii în aplicare a politicii de coeziune. Sistemul de finanțare pe mai multe niveluri ar trebui, prin urmare, să fie îmbunătățit în viitor. Prin urmare, solicită ca statele membre să profite de flexibilitatea consimțită de Comisie pentru a excepta cota de cofinanțare națională obligatorie a intervențiilor finanțate din fondurile ESI de la constrângerile impuse de pactul de stabilitate internă; |
| --- | --- |

29.

atrage atenția asupra faptului că finanțele publice de la nivel subnațional sunt într-o situație dificilă, deoarece autoritățile locale și regionale se confruntă cu niveluri ridicate ale datoriei și măsuri de austeritate impuse de niveluri superioare. CoR constată, în acest sens, că o lipsă a resurselor financiare subnaționale are un impact direct asupra punerii în aplicare a politicii de coeziune. Sistemul de finanțare pe mai multe niveluri ar trebui, prin urmare, să fie îmbunătățit în viitor. Prin urmare, solicită ca statele membre să profite de flexibilitatea consimțită de Comisie pentru a excepta cota de cofinanțare națională obligatorie a intervențiilor finanțate din fondurile ESI de la constrângerile impuse de pactul de stabilitate internă;

| 30. | salută, prin urmare, faptul că, în perioada de programare 2014-2020, politica de coeziune permite instrumentelor financiare să joace un rol mai important și observă că, dacă sunt puse în aplicare în mod eficient, instrumentele financiare pot spori semnificativ impactul finanțării acordate autorităților locale și regiunilor, cu condiția de a se ține seama de dimensiunea economică și socială a investițiilor; |
| --- | --- |

30.

salută, prin urmare, faptul că, în perioada de programare 2014-2020, politica de coeziune permite instrumentelor financiare să joace un rol mai important și observă că, dacă sunt puse în aplicare în mod eficient, instrumentele financiare pot spori semnificativ impactul finanțării acordate autorităților locale și regiunilor, cu condiția de a se ține seama de dimensiunea economică și socială a investițiilor;

| 31. | subliniază că dificultățile apar atunci când se implementează fondurile structurale prin instrumentele financiare. În multe cazuri, punerea în aplicare rămâne foarte complexă și nici măcar serviciile competente ale Comisiei nu interpretează întotdeauna în mod unitar și coerent prevederile aplicabile, mai ales în faza de verificare și control. În ciuda eforturilor depuse de Comisia Europeană pentru a oferi îndrumare, în majoritatea cazurilor crearea de instrumente financiare încă necesită utilizarea unor firme de consultanță externe, ceea ce presupune costuri suplimentare; |
| --- | --- |

31.

subliniază că dificultățile apar atunci când se implementează fondurile structurale prin instrumentele financiare. În multe cazuri, punerea în aplicare rămâne foarte complexă și nici măcar serviciile competente ale Comisiei nu interpretează întotdeauna în mod unitar și coerent prevederile aplicabile, mai ales în faza de verificare și control. În ciuda eforturilor depuse de Comisia Europeană pentru a oferi îndrumare, în majoritatea cazurilor crearea de instrumente financiare încă necesită utilizarea unor firme de consultanță externe, ceea ce presupune costuri suplimentare;

| 32. | salută lansarea FI-COMPASS, un nou centru de informare și consultanță pentru utilizarea instrumentelor financiare în cadrul fondurilor ESI. Acest instrument ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a instrumentelor financiare și la facilitarea înțelegerii mecanismelor acestora; |
| --- | --- |

32.

salută lansarea FI-COMPASS, un nou centru de informare și consultanță pentru utilizarea instrumentelor financiare în cadrul fondurilor ESI. Acest instrument ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a instrumentelor financiare și la facilitarea înțelegerii mecanismelor acestora;

| 33. | subliniază rolul BEI, ale cărei împrumuturi în cadrul programelor structurale pot reprezenta un excelent mijloc de mobilizare a resurselor financiare pentru proiecte viabile de dimensiune critică în cadrul unui anumit program operațional. Din păcate, posibilitățile pe care le oferă această sursă de finanțare nu sunt recunoscute suficient la toate nivelurile (4). De asemenea, avertizează că aceste posibilități nu pot fi încă pe deplin exploatate de autoritățile locale, din cauza complexității extreme a procedurilor de acces și de funcționare a acestor împrumuturi. Prin urmare, ar fi de dorit să se facă un efort în sensul simplificării reglementărilor privind împrumuturile pentru programe structurale; |
| --- | --- |

33.

subliniază rolul BEI, ale cărei împrumuturi în cadrul programelor structurale pot reprezenta un excelent mijloc de mobilizare a resurselor financiare pentru proiecte viabile de dimensiune critică în cadrul unui anumit program operațional. Din păcate, posibilitățile pe care le oferă această sursă de finanțare nu sunt recunoscute suficient la toate nivelurile (4). De asemenea, avertizează că aceste posibilități nu pot fi încă pe deplin exploatate de autoritățile locale, din cauza complexității extreme a procedurilor de acces și de funcționare a acestor împrumuturi. Prin urmare, ar fi de dorit să se facă un efort în sensul simplificării reglementărilor privind împrumuturile pentru programe structurale;

Structura programului

| 34. | constată că o concentrare tematică mai puternică este una dintre principalele reforme ale politicii de coeziune 2014-2020. Concentrarea tematică are ca scop concentrarea fondurilor pe un număr limitat de domenii tematice, pentru a atinge masa critică și a avea un impact real. Întrucât obiectivele tematice predefinite determină cum pot fi cheltuite fondurile ESI, dispozițiile privind concentrarea tematică au un impact important asupra structurii acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale; |
| --- | --- |

34.

constată că o concentrare tematică mai puternică este una dintre principalele reforme ale politicii de coeziune 2014-2020. Concentrarea tematică are ca scop concentrarea fondurilor pe un număr limitat de domenii tematice, pentru a atinge masa critică și a avea un impact real. Întrucât obiectivele tematice predefinite determină cum pot fi cheltuite fondurile ESI, dispozițiile privind concentrarea tematică au un impact important asupra structurii acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale;

| 35. | dorește să semnaleze faptul că și în regiunile mai bine dezvoltate pot fi necesare investiții în infrastructuri care pun la dispoziția cetățenilor servicii de bază în domeniile protecției mediului, transporturilor, tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), serviciilor sociale, sănătății și învățământului, pentru a compensa disparitățile din interiorul acestor regiuni; |
| --- | --- |

35.

dorește să semnaleze faptul că și în regiunile mai bine dezvoltate pot fi necesare investiții în infrastructuri care pun la dispoziția cetățenilor servicii de bază în domeniile protecției mediului, transporturilor, tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), serviciilor sociale, sănătății și învățământului, pentru a compensa disparitățile din interiorul acestor regiuni;

| 36. | își exprimă satisfacția cu privire la faptul că flexibilitatea a sporit prin intermediul noilor instrumente, cum ar fi dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD) și investițiile teritoriale integrate (ITI), ceea ce permite utilizarea programelor cu finanțare din mai multe fonduri și punerea în aplicare a unor proiecte inovatoare. Salută faptul că, pe hârtie, multe țări și regiuni au în vedere utilizarea acestor instrumente; totuși, Comitetul este îngrijorat de faptul că diferențele în materie de reglementare între diversele fonduri, precum și reticența autorităților de gestionare de a delega la nivel local limitează în continuare potențialul de dezvoltare teritorială integrată pe care îl au aceste noi instrumente; |
| --- | --- |

36.

își exprimă satisfacția cu privire la faptul că flexibilitatea a sporit prin intermediul noilor instrumente, cum ar fi dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD) și investițiile teritoriale integrate (ITI), ceea ce permite utilizarea programelor cu finanțare din mai multe fonduri și punerea în aplicare a unor proiecte inovatoare. Salută faptul că, pe hârtie, multe țări și regiuni au în vedere utilizarea acestor instrumente; totuși, Comitetul este îngrijorat de faptul că diferențele în materie de reglementare între diversele fonduri, precum și reticența autorităților de gestionare de a delega la nivel local limitează în continuare potențialul de dezvoltare teritorială integrată pe care îl au aceste noi instrumente;

| 37. | atrage atenția asupra faptului că combinarea diferitelor surse de finanțare și a diferitelor instrumente pentru un singur proiect poate oferi avantaje semnificative doar dacă diferitele surse de finanțare și instrumente prezintă aceleași cerințe de eligibilitate și de raportare, astfel încât combinarea să fie funcțională, reducând erorile de punere în aplicare, precum și cheltuielile pe care le implică procedurile administrative suplimentare; |
| --- | --- |

37.

atrage atenția asupra faptului că combinarea diferitelor surse de finanțare și a diferitelor instrumente pentru un singur proiect poate oferi avantaje semnificative doar dacă diferitele surse de finanțare și instrumente prezintă aceleași cerințe de eligibilitate și de raportare, astfel încât combinarea să fie funcțională, reducând erorile de punere în aplicare, precum și cheltuielile pe care le implică procedurile administrative suplimentare;

| 38. | ia notă de faptul că, în unele state membre, noile instrumente au fost întâmpinate cu scepticism și nu vor fi puse în aplicare pe scară largă – mai ales acolo unde și-ar dovedi utilitatea –, precum și că, în unele cazuri, nivelul național a împiedicat utilizarea noilor instrumente de către ALR; din acest motiv, invită Comisia Europeană să prezinte mai detaliat motivele pentru care această posibilitate a fost refuzată în cazurile respective; |
| --- | --- |

38.

ia notă de faptul că, în unele state membre, noile instrumente au fost întâmpinate cu scepticism și nu vor fi puse în aplicare pe scară largă – mai ales acolo unde și-ar dovedi utilitatea –, precum și că, în unele cazuri, nivelul național a împiedicat utilizarea noilor instrumente de către ALR; din acest motiv, invită Comisia Europeană să prezinte mai detaliat motivele pentru care această posibilitate a fost refuzată în cazurile respective;

| 39. | solicită Comisiei Europene și BEI să armonizeze cerințele administrative și de eligibilitate atunci când acordă sprijin diferitelor proiecte transversale; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei Europene și BEI să armonizeze cerințele administrative și de eligibilitate atunci când acordă sprijin diferitelor proiecte transversale;

Performanță

| 40. | își exprimă satisfacția cu privire la faptul că reforma politicii de coeziune pune un accent mai puternic pe performanța programelor operaționale. Rezultate bune pot fi considerate îndeplinirea obiectivelor în mod eficient și în conformitate cu normele; |
| --- | --- |

40.

își exprimă satisfacția cu privire la faptul că reforma politicii de coeziune pune un accent mai puternic pe performanța programelor operaționale. Rezultate bune pot fi considerate îndeplinirea obiectivelor în mod eficient și în conformitate cu normele;

| 41. | subliniază faptul că o bună performanță a politicii de coeziune este principala preocupare a tuturor autorităților locale și regionale întrucât rezultatele bune sporesc semnificativ calitatea vieții în regiuni, orașe și comune; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că o bună performanță a politicii de coeziune este principala preocupare a tuturor autorităților locale și regionale întrucât rezultatele bune sporesc semnificativ calitatea vieții în regiuni, orașe și comune;

| 42. | specifică faptul că cele mai importante elemente de performanță ar trebui să fie rezultatele pe termen lung, care duc la realizarea unor obiective predefinite. Printre rezultate se pot număra rata de ocupare, nivelul șomajului, reducerea congestionării traficului și un nivel mai scăzut de poluare etc. În schimb, realizări cum ar fi cursurile de formare profesională oferite, numărul de kilometri de șosea construită sau numărul de clădiri renovate nu sunt decât etape intermediare către obținerea de rezultate și sunt, prin urmare, indicatori de performanță mai puțin importanți; |
| --- | --- |

42.

specifică faptul că cele mai importante elemente de performanță ar trebui să fie rezultatele pe termen lung, care duc la realizarea unor obiective predefinite. Printre rezultate se pot număra rata de ocupare, nivelul șomajului, reducerea congestionării traficului și un nivel mai scăzut de poluare etc. În schimb, realizări cum ar fi cursurile de formare profesională oferite, numărul de kilometri de șosea construită sau numărul de clădiri renovate nu sunt decât etape intermediare către obținerea de rezultate și sunt, prin urmare, indicatori de performanță mai puțin importanți;

| 43. | regretă în special faptul că reintroducerea rezervei de performanță ar putea încuraja stabilirea unor obiective neambițioase cu scopul de a obține cu ușurință resurse suplimentare din rezerva de performanță. Cu toate acestea, va deveni evident dacă obiectivele se vor dovedi ambițioase pe măsură ce avansează punerea în aplicare. În orice caz, blocarea resurselor financiare din programele operaționale creează o incertitudine inutilă în planificarea financiară și înseamnă un risc suplimentar pentru managerii de proiecte; |
| --- | --- |

43.

regretă în special faptul că reintroducerea rezervei de performanță ar putea încuraja stabilirea unor obiective neambițioase cu scopul de a obține cu ușurință resurse suplimentare din rezerva de performanță. Cu toate acestea, va deveni evident dacă obiectivele se vor dovedi ambițioase pe măsură ce avansează punerea în aplicare. În orice caz, blocarea resurselor financiare din programele operaționale creează o incertitudine inutilă în planificarea financiară și înseamnă un risc suplimentar pentru managerii de proiecte;

| 44. | în plus, dat fiind faptul că politica de coeziune este în mod inerent o politică pe termen lung, accentul pus în mod exagerat pe indicatorii pe termen scurt sau mediu subminează realizarea tuturor obiectivelor pe termen lung stabilite în cadrul negocierilor privind programele operaționale; ca atare, CoR solicită ca pentru următoarea perioadă de programare să se elaboreze un cadru de performanță nou, care să nu fie bazat pe productivitate, ci pe rezultate; |
| --- | --- |

44.

în plus, dat fiind faptul că politica de coeziune este în mod inerent o politică pe termen lung, accentul pus în mod exagerat pe indicatorii pe termen scurt sau mediu subminează realizarea tuturor obiectivelor pe termen lung stabilite în cadrul negocierilor privind programele operaționale; ca atare, CoR solicită ca pentru următoarea perioadă de programare să se elaboreze un cadru de performanță nou, care să nu fie bazat pe productivitate, ci pe rezultate;

| 45. | în plus, este regretabil faptul că, în cadrul de performanță, atât indicatorii financiari, cât și indicatorii de realizare sunt obligatorii, în timp ce indicatorii de rezultate au doar un caracter opțional. Cu toate acestea, CoR consideră că punerea accentului pe obținerea de rezultate trebuie să fie o componentă obligatorie a planificării strategice a tuturor fondurilor structurale, ceea ce trebuie de asemenea luat în considerare în cadrul de performanță; |
| --- | --- |

45.

în plus, este regretabil faptul că, în cadrul de performanță, atât indicatorii financiari, cât și indicatorii de realizare sunt obligatorii, în timp ce indicatorii de rezultate au doar un caracter opțional. Cu toate acestea, CoR consideră că punerea accentului pe obținerea de rezultate trebuie să fie o componentă obligatorie a planificării strategice a tuturor fondurilor structurale, ceea ce trebuie de asemenea luat în considerare în cadrul de performanță;

| 46. | în acest context, salută faptul că, începând cu 2016, Comisia Europeană va prezenta rapoarte anuale care să sintetizeze rapoartele de punere în aplicare ale statelor membre și invită Comisia Europeană să dezbată aceste rapoarte cu membrii CoR. CoR sugerează ca aceste rapoarte să includă, de asemenea, o analiză cu privire la progresele înregistrate în simplificarea sistemului de punere în aplicare; |
| --- | --- |

46.

în acest context, salută faptul că, începând cu 2016, Comisia Europeană va prezenta rapoarte anuale care să sintetizeze rapoartele de punere în aplicare ale statelor membre și invită Comisia Europeană să dezbată aceste rapoarte cu membrii CoR. CoR sugerează ca aceste rapoarte să includă, de asemenea, o analiză cu privire la progresele înregistrate în simplificarea sistemului de punere în aplicare;

| 47. | observă că indicatorii financiari, cum ar fi rata de absorbție a fondurilor, nu reprezintă un indicator de performanță orientat spre rezultate. Prin urmare, CoR solicită Comisiei Europene să acorde mai puțină importanță indicatorilor financiari în cadrul de performanță; |
| --- | --- |

47.

observă că indicatorii financiari, cum ar fi rata de absorbție a fondurilor, nu reprezintă un indicator de performanță orientat spre rezultate. Prin urmare, CoR solicită Comisiei Europene să acorde mai puțină importanță indicatorilor financiari în cadrul de performanță;

Simplificarea procedurilor și a capacității administrative

Simplificarea procedurilor

| 48. | observă că, în trecut, politica de coeziune a primit numeroase critici ca urmare a sistemului său complex de punere în aplicare. Majoritatea autorităților de gestionare consideră că noile reglementări sunt încă birocratice și complexe. În acest sens, respondenții la consultarea CoR au considerat că simplificarea normelor de eligibilitate, prin evitarea suprareglementării și concentrarea pe rezultate, constituie aspectul cel mai important; |
| --- | --- |

48.

observă că, în trecut, politica de coeziune a primit numeroase critici ca urmare a sistemului său complex de punere în aplicare. Majoritatea autorităților de gestionare consideră că noile reglementări sunt încă birocratice și complexe. În acest sens, respondenții la consultarea CoR au considerat că simplificarea normelor de eligibilitate, prin evitarea suprareglementării și concentrarea pe rezultate, constituie aspectul cel mai important;

| 49. | subliniază faptul că suprareglementarea continuă să fie unul dintre principalele motive ale sarcinii administrative. Această interpretare extrem de strictă la nivel național a normelor UE, corelată cu faptul că în multe state membre fiecare fond face obiectul unor competențe ministeriale și administrative distincte, conduce la cerințe administrative inutile, la abordări fragmentate și la o sarcină administrativă suplimentară pentru beneficiari și autoritățile de management și împiedică utilizarea instrumentelor de dezvoltare teritorială integrată precum ITI sau CLLD; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că suprareglementarea continuă să fie unul dintre principalele motive ale sarcinii administrative. Această interpretare extrem de strictă la nivel național a normelor UE, corelată cu faptul că în multe state membre fiecare fond face obiectul unor competențe ministeriale și administrative distincte, conduce la cerințe administrative inutile, la abordări fragmentate și la o sarcină administrativă suplimentară pentru beneficiari și autoritățile de management și împiedică utilizarea instrumentelor de dezvoltare teritorială integrată precum ITI sau CLLD;

| 50. | solicită Comisiei Europene să monitorizeze aplicarea la nivel național a normelor UE și, în caz de suprareglementare, să convingă autoritățile naționale să aplice normele UE într-un mod mai puțin constrângător. Cazurile de suprareglementare ar trebui puse la dispoziția publicului pentru schimburi de experiență; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei Europene să monitorizeze aplicarea la nivel național a normelor UE și, în caz de suprareglementare, să convingă autoritățile naționale să aplice normele UE într-un mod mai puțin constrângător. Cazurile de suprareglementare ar trebui puse la dispoziția publicului pentru schimburi de experiență;

| 51. | cu toate acestea, există în continuare numeroase posibilități de simplificare în reglementările UE (regulamente, acte de punere în aplicare și acte delegate). CoR insistă asupra necesității simplificării sporite a gestionării proiectelor finanțate de UE. Printre altele, trebuie prevăzută reducerea termenului de rambursare a beneficiarilor, crearea unui set de reguli comune de audit pentru proiecte, simplificarea regulilor pentru proiectele care generează venituri proprii, stabilirea de reguli coerente privind eligibilitatea costurilor, utilizarea pe scară mai largă a costurilor simplificate, o legătură mai strânsă între plăți și rezultate, coeziunea online, principiul ghișeului unic pentru beneficiari și o abordare proporționată și unitară a supravegherii, armonizarea procedurilor, ca parte a monitorizării de prim nivel din cadrul programelor de cooperare teritorială și o simplificare a controlului piețelor publice. CoR subliniază importanța de a oferi asistență de specialitate corespunzătoare atât autorităților locale și regionale, cât și întreprinderilor, venind în întâmpinarea nevoii lor de răspunsuri și sfaturi referitoare la legislație (în special în domeniul achizițiilor publice) și la aplicarea corectă a acesteia. CoR solicită Comisiei Europene să includă reprezentanți ai autorităților locale și regionale în cadrul grupului de experți la nivel înalt care monitorizează simplificarea pentru beneficiari, utilizând așadar experiența specialiștilor la punerea în aplicare a proiectelor, cu scopul de a reduce sarcina administrativă, de a crește absorbția fondurilor, precum și de a îmbunătăți impactul programelor; |
| --- | --- |

51.

cu toate acestea, există în continuare numeroase posibilități de simplificare în reglementările UE (regulamente, acte de punere în aplicare și acte delegate). CoR insistă asupra necesității simplificării sporite a gestionării proiectelor finanțate de UE. Printre altele, trebuie prevăzută reducerea termenului de rambursare a beneficiarilor, crearea unui set de reguli comune de audit pentru proiecte, simplificarea regulilor pentru proiectele care generează venituri proprii, stabilirea de reguli coerente privind eligibilitatea costurilor, utilizarea pe scară mai largă a costurilor simplificate, o legătură mai strânsă între plăți și rezultate, coeziunea online, principiul ghișeului unic pentru beneficiari și o abordare proporționată și unitară a supravegherii, armonizarea procedurilor, ca parte a monitorizării de prim nivel din cadrul programelor de cooperare teritorială și o simplificare a controlului piețelor publice. CoR subliniază importanța de a oferi asistență de specialitate corespunzătoare atât autorităților locale și regionale, cât și întreprinderilor, venind în întâmpinarea nevoii lor de răspunsuri și sfaturi referitoare la legislație (în special în domeniul achizițiilor publice) și la aplicarea corectă a acesteia. CoR solicită Comisiei Europene să includă reprezentanți ai autorităților locale și regionale în cadrul grupului de experți la nivel înalt care monitorizează simplificarea pentru beneficiari, utilizând așadar experiența specialiștilor la punerea în aplicare a proiectelor, cu scopul de a reduce sarcina administrativă, de a crește absorbția fondurilor, precum și de a îmbunătăți impactul programelor;

| 52. | atrage atenția asupra sarcinii disproporționate care apasă asupra autorităților locale și regionale, ca urmare a numărului mare de controale necoordonate, ceea ce poate duce la limitarea dorinței de a realiza proiecte europene. La nevoie, controalele trebuie efectuate în mod grupat sau autoritățile competente trebuie să recunoască reciproc controalele efectuate. Propune valorificarea rezultatelor controalelor sau auditurilor pentru prevenirea erorilor, asigurând mai bine, în acest mod, succesul proiectelor realizate; |
| --- | --- |

52.

atrage atenția asupra sarcinii disproporționate care apasă asupra autorităților locale și regionale, ca urmare a numărului mare de controale necoordonate, ceea ce poate duce la limitarea dorinței de a realiza proiecte europene. La nevoie, controalele trebuie efectuate în mod grupat sau autoritățile competente trebuie să recunoască reciproc controalele efectuate. Propune valorificarea rezultatelor controalelor sau auditurilor pentru prevenirea erorilor, asigurând mai bine, în acest mod, succesul proiectelor realizate;

| 53. | având în vedere acest lucru, invită Comisia să aplice în mod sistematic abordările adoptate în cadrul programului său REFIT la fondurile structurale și de investiții europene, ținând seama și de actele de delegare și de punere în aplicare. Este, de asemenea, important să se țină seama de diferitele orientări interne și de procedurile de adoptare ale acestora la nivelul Comisiei; ele, chiar dacă nu sunt obligatorii din punct de vedere formal, sporesc în mod considerabil complexitatea și birocrația în punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții la nivel local; |
| --- | --- |

53.

având în vedere acest lucru, invită Comisia să aplice în mod sistematic abordările adoptate în cadrul programului său REFIT la fondurile structurale și de investiții europene, ținând seama și de actele de delegare și de punere în aplicare. Este, de asemenea, important să se țină seama de diferitele orientări interne și de procedurile de adoptare ale acestora la nivelul Comisiei; ele, chiar dacă nu sunt obligatorii din punct de vedere formal, sporesc în mod considerabil complexitatea și birocrația în punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții la nivel local;

| 54. | CoR este ferm convins că sunt necesare măsuri specifice urgente pentru simplificarea programelor de cooperare teritorială. De asemenea, trebuie îmbunătățită vizibilitatea rezultatelor programelor și a proiectelor europene de cooperare teritorială. Complexitatea generează întârzieri și erori care limitează eficacitatea politicii de coeziune a UE. Existența unor norme mai clare, mai transparente și mai ușor de aplicat reduce complicațiile în etapa următoare, de certificare a cheltuielilor, dar și în cursul operațiunilor de control și de audit; de asemenea, controalele ex post efectuate de Comisia Europeană trebuie armonizate și trebuie, oricum, să respecte criteriile de coerență și de subsidiaritate, dar mai ales de proporționalitate; |
| --- | --- |

54.

CoR este ferm convins că sunt necesare măsuri specifice urgente pentru simplificarea programelor de cooperare teritorială. De asemenea, trebuie îmbunătățită vizibilitatea rezultatelor programelor și a proiectelor europene de cooperare teritorială. Complexitatea generează întârzieri și erori care limitează eficacitatea politicii de coeziune a UE. Existența unor norme mai clare, mai transparente și mai ușor de aplicat reduce complicațiile în etapa următoare, de certificare a cheltuielilor, dar și în cursul operațiunilor de control și de audit; de asemenea, controalele ex post efectuate de Comisia Europeană trebuie armonizate și trebuie, oricum, să respecte criteriile de coerență și de subsidiaritate, dar mai ales de proporționalitate;

Capacitatea administrativă

| 55. | observă că capacitatea administrativă a autorităților locale și regionale este fundamentală pentru punerea în aplicare cu succes a politicii de coeziune, dar, din păcate, continuă să lipsească în cazul unor autorități locale și regionale; |
| --- | --- |

55.

observă că capacitatea administrativă a autorităților locale și regionale este fundamentală pentru punerea în aplicare cu succes a politicii de coeziune, dar, din păcate, continuă să lipsească în cazul unor autorități locale și regionale;

| 56. | subliniază faptul că există numeroase motive ce explică capacitatea administrativă insuficientă, printre care:






  — | repartizarea ineficientă a sarcinilor și responsabilităților; |
| --- | --- | --- |

56.

subliniază faptul că există numeroase motive ce explică capacitatea administrativă insuficientă, printre care:

—

repartizarea ineficientă a sarcinilor și responsabilităților;

| — | cooperarea ineficientă între nivelurile de guvernanță; |
| --- | --- |

—

cooperarea ineficientă între nivelurile de guvernanță;

| — | lipsa de resurse umane calificate (competențe); |
| --- | --- |

—

lipsa de resurse umane calificate (competențe);

| — | lipsa resurselor financiare; |
| --- | --- |

—

lipsa resurselor financiare;

| — | normele și reglementările necorespunzătoare (de exemplu, suprareglementarea); |
| --- | --- |

—

normele și reglementările necorespunzătoare (de exemplu, suprareglementarea);

| — | obstacolele politice (de exemplu, planuri strategice inadecvate); |
| --- | --- |

—

obstacolele politice (de exemplu, planuri strategice inadecvate);

| — | organizarea internă inadecvată a organismelor, care nu permite gestionarea unor proiecte complexe, cum ar fi cele cofinanțate din fondurile ESI; |
| --- | --- |

—

organizarea internă inadecvată a organismelor, care nu permite gestionarea unor proiecte complexe, cum ar fi cele cofinanțate din fondurile ESI;

| 57. | invită toate statele membre din întreaga UE, nu doar pe cele mai puțin dezvoltate, să recurgă într-o măsură mai mare la asistența tehnică pe care o au la dispoziție pentru programele operaționale în vederea îmbunătățirii capacităților autorităților locale și regionale și ale altor părți interesate în ceea ce privește accesarea și gestionarea fondurilor UE, precum și în scopul de a sprijini colectarea de date statistice la nivel local; |
| --- | --- |

57.

invită toate statele membre din întreaga UE, nu doar pe cele mai puțin dezvoltate, să recurgă într-o măsură mai mare la asistența tehnică pe care o au la dispoziție pentru programele operaționale în vederea îmbunătățirii capacităților autorităților locale și regionale și ale altor părți interesate în ceea ce privește accesarea și gestionarea fondurilor UE, precum și în scopul de a sprijini colectarea de date statistice la nivel local;

| 58. | subliniază că întărirea capacității administrative la nivel local și regional va conduce la o implementare mai eficace și mai orientată către rezultate a programelor operaționale. UE și statele membre ar trebui să sprijine analiza comparativă și schimbul de experiență și de cunoștințe între regiuni și orașe, inclusiv prin utilizarea unor instrumente precum programele europene de cooperare teritorială; |
| --- | --- |

58.

subliniază că întărirea capacității administrative la nivel local și regional va conduce la o implementare mai eficace și mai orientată către rezultate a programelor operaționale. UE și statele membre ar trebui să sprijine analiza comparativă și schimbul de experiență și de cunoștințe între regiuni și orașe, inclusiv prin utilizarea unor instrumente precum programele europene de cooperare teritorială;

| 59. | salută inițiativa Comisiei Europene privind regiunile rămase în urmă, care urmărește să identifice factorii-cheie și blocajele ce împiedică creșterea economică și investițiile la nivel regional, în special în regiunile mai puțin dezvoltate. Invită Comisia Europeană să utilizeze cunoștințele experților regionali și locali și să ia în considerare nevoile specifice ale regiunilor rămase în urmă, atunci când formulează recomandări privind modul de valorificare a potențialului lor de creștere; |
| --- | --- |

59.

salută inițiativa Comisiei Europene privind regiunile rămase în urmă, care urmărește să identifice factorii-cheie și blocajele ce împiedică creșterea economică și investițiile la nivel regional, în special în regiunile mai puțin dezvoltate. Invită Comisia Europeană să utilizeze cunoștințele experților regionali și locali și să ia în considerare nevoile specifice ale regiunilor rămase în urmă, atunci când formulează recomandări privind modul de valorificare a potențialului lor de creștere;

| 60. | recunoaște că condiționalitățile ex ante (articolul 19 din RDC) garantează faptul că resursele UE sunt investite într-un context juridic care respectă legislația europeană și că ele urmăresc limitarea avantajelor concurențiale dobândite ca urmare a nerespectării regulilor. CoR atrage totuși atenția asupra faptului că:






  — | CoR consideră inacceptabil ca finanțarea orientată spre teritoriile administrate de autoritățile locale și regionale să fie întârziată din cauza unor deficiențe înregistrate la nivel instituțional național și european, dar speră că, pe termen lung, aplicarea unor astfel de condiționalități ex ante va aduce beneficii autorităților locale și regionale; |
| --- | --- | --- |

60.

recunoaște că condiționalitățile ex ante (articolul 19 din RDC) garantează faptul că resursele UE sunt investite într-un context juridic care respectă legislația europeană și că ele urmăresc limitarea avantajelor concurențiale dobândite ca urmare a nerespectării regulilor. CoR atrage totuși atenția asupra faptului că:

—

CoR consideră inacceptabil ca finanțarea orientată spre teritoriile administrate de autoritățile locale și regionale să fie întârziată din cauza unor deficiențe înregistrate la nivel instituțional național și european, dar speră că, pe termen lung, aplicarea unor astfel de condiționalități ex ante va aduce beneficii autorităților locale și regionale;

| — | se opune cu fermitate unei astfel de condiționalități externe a fondurilor ESI, care presupune înghețarea ajutoarelor regionale pentru statele membre care încalcă regulile UE în materie de deficit bugetar. Astfel de măsuri ar penaliza, înainte de toate, autoritățile locale și regionale pentru greșelile guvernelor lor naționale; |
| --- | --- |

—

se opune cu fermitate unei astfel de condiționalități externe a fondurilor ESI, care presupune înghețarea ajutoarelor regionale pentru statele membre care încalcă regulile UE în materie de deficit bugetar. Astfel de măsuri ar penaliza, înainte de toate, autoritățile locale și regionale pentru greșelile guvernelor lor naționale;

| — | politica de coeziune este, în esență, o politică regională și așa ar trebui să rămână, evitându-se politicile mai mult sau mai puțin centralizatoare la toate nivelurile de guvernanță; |
| --- | --- |

—

politica de coeziune este, în esență, o politică regională și așa ar trebui să rămână, evitându-se politicile mai mult sau mai puțin centralizatoare la toate nivelurile de guvernanță;

| 61. | încurajează statele membre care participă la programe de cooperare și pe teritoriul cărora își are sediul o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) să îi încredințeze acesteia rolul de autoritate de management pentru unele sau pentru toate programele de cooperare teritorială care țin de teritoriul acoperit de GECT, în conformitate cu dispozițiile relevante ale articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană. |
| --- | --- |

61.

încurajează statele membre care participă la programe de cooperare și pe teritoriul cărora își are sediul o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) să îi încredințeze acesteia rolul de autoritate de management pentru unele sau pentru toate programele de cooperare teritorială care țin de teritoriul acoperit de GECT, în conformitate cu dispozițiile relevante ale articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană.

Bruxelles, 9 iulie 2015.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Markku MARKKULA

---

(1)  Sondajul a beneficiat de 317 contribuții valabile trimise de părți interesate, autorități și servicii extrem de diverse. În cea mai mare parte (70 %), acestea au fost trimise de reprezentanții administrațiilor publice. 89 de respondenți au contribuit și sub formă de comentarii deschise. O analiză detaliată a rezultatelor consultării poate fi găsită pe site-ul CoR.

1

(2)  O consultare efectuată de CoR a confirmat că o largă majoritate a autorităților locale și regionale și alte părți interesate au fost implicate în faza de pregătire a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale. Cu toate acestea, peste 70 % dintre respondenți au fost de părere că nevoile ALR au fost luate în considerare doar parțial sau deloc.

2

(3)  Respectarea formală a reglementărilor, fără aplicarea fondului acestora.

3

(4)  Mai mult de 50 % dintre respondenții la consultarea organizată de CoR au afirmat că nu aveau cunoștință de împrumuturile din cadrul programelor structurale.

4

---