# Úřední věstník C 239/2015

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 239 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5821. července 2015 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 239

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5821. července 2015

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | RADA |
| 2015/C 239/01 | Postoj Rady (EU) č. 10/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisůPřijatý Radou 15. června 2015 | 1 |
| 2015/C 239/02 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 10/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráce s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů | 12 |
| 2015/C 239/03 | Postoj Rady (EU) č. 11/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské uniePřijatý Radou dne 23. června 2015 | 14 |
| 2015/C 239/04 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 11/2015 v prvním čtení k nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie | 17 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

RADA

2015/C 239/01

Postoj Rady (EU) č. 10/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisůPřijatý Radou 15. června 2015

1

2015/C 239/02

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 10/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráce s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů

12

2015/C 239/03

Postoj Rady (EU) č. 11/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské uniePřijatý Radou dne 23. června 2015

14

2015/C 239/04

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 11/2015 v prvním čtení k nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie

17

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

RADA

| 21.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 239/1

---

POSTOJ RADY (EU) č. 10/2015 V PRVNÍM ČTENÍ

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů

Přijatý Radou 15. června 2015

(2015/C 239/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 33 a 325 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby bylo zajištěno, že se nařízení Rady (ES) č. 515/97 (2) vztahuje na veškerý možný pohyb zboží ve vztahu k celnímu území Unie, je vhodné upřesnit definici celních předpisů a dopravců, pokud jde o pojmy vstup a výstup zboží. |
| --- | --- |

(1)

Aby bylo zajištěno, že se nařízení Rady (ES) č. 515/97 (2) vztahuje na veškerý možný pohyb zboží ve vztahu k celnímu území Unie, je vhodné upřesnit definici celních předpisů a dopravců, pokud jde o pojmy vstup a výstup zboží.

| (2) | V zájmu dalšího zlepšení správního a trestního řízení při řešení nesrovnalostí je nutné zajistit, aby bylo možné pokládat důkazy získané prostřednictvím vzájemné pomoci za přípustné v řízení u správních a soudních orgánů v členském státě dožadujícího orgánu. |
| --- | --- |

(2)

V zájmu dalšího zlepšení správního a trestního řízení při řešení nesrovnalostí je nutné zajistit, aby bylo možné pokládat důkazy získané prostřednictvím vzájemné pomoci za přípustné v řízení u správních a soudních orgánů v členském státě dožadujícího orgánu.

| (3) | V zájmu větší přesnosti, soudržnosti a transparentnosti je nezbytné konkrétněji vymezit orgány, které by měly mít přístup k rejstříkům zřízeným na základě nařízení (ES) č. 515/97. Za tímto účelem by měl být zaveden jednotný odkaz na příslušné orgány. Přímý přístup těchto orgánů je důležitou podmínkou pro účinné provádění vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného uplatňování celních a zemědělských předpisů. |
| --- | --- |

(3)

V zájmu větší přesnosti, soudržnosti a transparentnosti je nezbytné konkrétněji vymezit orgány, které by měly mít přístup k rejstříkům zřízeným na základě nařízení (ES) č. 515/97. Za tímto účelem by měl být zaveden jednotný odkaz na příslušné orgány. Přímý přístup těchto orgánů je důležitou podmínkou pro účinné provádění vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného uplatňování celních a zemědělských předpisů.

| (4) | Údaje o pohybu kontejnerů umožňují odhalit podvody týkající se zboží, které vstupuje na celní území Unie a které toto území opouští. Tyto údaje pomáhají předcházet operacím, které jsou nebo které se zdají být v rozporu s celními předpisy, a při jejich vyšetřování a stíhání. Za účelem shromáždění a používání co nejúplnějšího souboru údajů při současném zamezení možným negativním dopadům na malé a střední podniky v odvětví spedičních služeb je nutné, aby dopravci poskytovali členským státům údaje týkající se pohybu kontejnerů, pokud tyto údaje shromažďují v elektronické podobě prostřednictvím svých systémů sledování zařízení nebo pokud mají tyto údaje svým jménem uchovávány. Takové údaje by měly být předávány přímo do jednotného rejstříku zřízeného za tímto účelem Komisí. |
| --- | --- |

(4)

Údaje o pohybu kontejnerů umožňují odhalit podvody týkající se zboží, které vstupuje na celní území Unie a které toto území opouští. Tyto údaje pomáhají předcházet operacím, které jsou nebo které se zdají být v rozporu s celními předpisy, a při jejich vyšetřování a stíhání. Za účelem shromáždění a používání co nejúplnějšího souboru údajů při současném zamezení možným negativním dopadům na malé a střední podniky v odvětví spedičních služeb je nutné, aby dopravci poskytovali členským státům údaje týkající se pohybu kontejnerů, pokud tyto údaje shromažďují v elektronické podobě prostřednictvím svých systémů sledování zařízení nebo pokud mají tyto údaje svým jménem uchovávány. Takové údaje by měly být předávány přímo do jednotného rejstříku zřízeného za tímto účelem Komisí.

| (5) | V zájmu zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitele je Unie povinna bojovat proti celním podvodům, a přispívat tak ke splnění cíle vnitřního trhu, jímž jsou bezpečné produkty s pravým osvědčením o původu. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitele je Unie povinna bojovat proti celním podvodům, a přispívat tak ke splnění cíle vnitřního trhu, jímž jsou bezpečné produkty s pravým osvědčením o původu.

| (6) | Odhalování podvodů závisí do značné míry na určení a křížové analýze příslušných souborů operativních údajů. Je proto nezbytné zřídit na úrovni Unie rejstřík, který obsahuje údaje o dovozu, vývozu a tranzitu zboží, včetně tranzitu zboží v členských státech a přímých vývozů. Za tímto účelem by Komise měla systematicky kopírovat údaje z jí spravovaných zdrojů do rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu a členské státy by měly mít možnost Komisi poskytovat údaje týkající se tranzitu zboží v členském státě a přímého vývozu v závislosti na dostupnosti údajů a infrastruktuře členských států v oblasti informačních technologií. |
| --- | --- |

(6)

Odhalování podvodů závisí do značné míry na určení a křížové analýze příslušných souborů operativních údajů. Je proto nezbytné zřídit na úrovni Unie rejstřík, který obsahuje údaje o dovozu, vývozu a tranzitu zboží, včetně tranzitu zboží v členských státech a přímých vývozů. Za tímto účelem by Komise měla systematicky kopírovat údaje z jí spravovaných zdrojů do rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu a členské státy by měly mít možnost Komisi poskytovat údaje týkající se tranzitu zboží v členském státě a přímého vývozu v závislosti na dostupnosti údajů a infrastruktuře členských států v oblasti informačních technologií.

| (7) | Zavedení elektronických celních systémů podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 70/2008/ES (3) v roce 2011, v jejichž rámci již nejsou doklady k dovozu a vývozu uchovávány celními orgány, nýbrž hospodářskými subjekty, vede k prodlevám při vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v celní oblasti, jelikož OLAF při získávání těchto dokladů spoléhá na pomoc uvedených orgánů. Další omezení úspěšného vedení vyšetřování představuje tříletá promlčecí lhůta vztahující se na vymáhání celního dluhu. V zájmu rychlejšího vyšetřování v celní oblasti by proto vedle jiných možností Komise získat informace týkající se prohlášení měl být upřesněn postup, podle nějž může Komise od členských států požadovat dokumenty k prohlášení o dovozu a vývozu. |
| --- | --- |

(7)

Zavedení elektronických celních systémů podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 70/2008/ES (3) v roce 2011, v jejichž rámci již nejsou doklady k dovozu a vývozu uchovávány celními orgány, nýbrž hospodářskými subjekty, vede k prodlevám při vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v celní oblasti, jelikož OLAF při získávání těchto dokladů spoléhá na pomoc uvedených orgánů. Další omezení úspěšného vedení vyšetřování představuje tříletá promlčecí lhůta vztahující se na vymáhání celního dluhu. V zájmu rychlejšího vyšetřování v celní oblasti by proto vedle jiných možností Komise získat informace týkající se prohlášení měl být upřesněn postup, podle nějž může Komise od členských států požadovat dokumenty k prohlášení o dovozu a vývozu.

| (8) | K zajištění důvěrnosti a lepšího zabezpečení údajů zanesených do rejstříků zřízených na základě tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 515/97 by mělo být přijato ustanovení, na jehož základě by k těmto údajům měli přístup pouze konkrétní uživatelé a pouze pro stanovené účely. |
| --- | --- |

(8)

K zajištění důvěrnosti a lepšího zabezpečení údajů zanesených do rejstříků zřízených na základě tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 515/97 by mělo být přijato ustanovení, na jehož základě by k těmto údajům měli přístup pouze konkrétní uživatelé a pouze pro stanovené účely.

| (9) | Nařízení (ES) č. 515/97 stanoví zpracování údajů. Takové zpracování se může týkat rovněž osobních údajů a mělo by být prováděno v souladu s právem Unie. Zvláště zpracování osobních údajů by mělo být prováděno způsobem slučitelným s účelem uvedeného nařízení a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (4) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (5), a zejména s požadavky Unie, které se týkají kvality údajů, přiměřenosti a omezení účelu, a s právem na informace, přístup, opravu údajů, výmaz a zablokování osobních údajů, s organizačními a technickými opatřeními a předáváním osobních údajů na mezinárodní úrovni. Mělo by být přijato zvláštní ustanovení pro omezení přístupu k zaneseným údajům pouze pro konkrétní uživatele, aby byla zajištěna důvěrnost zanesených údajů. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 515/97 stanoví zpracování údajů. Takové zpracování se může týkat rovněž osobních údajů a mělo by být prováděno v souladu s právem Unie. Zvláště zpracování osobních údajů by mělo být prováděno způsobem slučitelným s účelem uvedeného nařízení a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (4) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (5), a zejména s požadavky Unie, které se týkají kvality údajů, přiměřenosti a omezení účelu, a s právem na informace, přístup, opravu údajů, výmaz a zablokování osobních údajů, s organizačními a technickými opatřeními a předáváním osobních údajů na mezinárodní úrovni. Mělo by být přijato zvláštní ustanovení pro omezení přístupu k zaneseným údajům pouze pro konkrétní uživatele, aby byla zajištěna důvěrnost zanesených údajů.

| (10) | Komise a členské státy by měly chránit důvěrné obchodní informace a měly by zajistit důvěrné nakládání s informacemi vyměněnými prostřednictvím rejstříku předaných zpráv o stavu kontejneru a rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu. |
| --- | --- |

(10)

Komise a členské státy by měly chránit důvěrné obchodní informace a měly by zajistit důvěrné nakládání s informacemi vyměněnými prostřednictvím rejstříku předaných zpráv o stavu kontejneru a rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu.

| (11) | V zájmu zajištění aktuálnosti informací a zaručení práva na transparentnost a práva subjektů údajů na informace podle nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES by Komise měla mít možnost zveřejňovat na internetu aktualizované seznamy příslušných orgánů určených členskými státy a útvarů Komise, které mají přístup k CIS. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu zajištění aktuálnosti informací a zaručení práva na transparentnost a práva subjektů údajů na informace podle nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES by Komise měla mít možnost zveřejňovat na internetu aktualizované seznamy příslušných orgánů určených členskými státy a útvarů Komise, které mají přístup k CIS.

| (12) | Při zpracování osobních údajů pro účely nařízení (ES) č. 515/97 a aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých na jeho základě by mělo být dodržováno základní právo na respektování soukromého a rodinného života uznané článkem 8 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, jakož i právo na respektování soukromého a rodinného života zaručené článkem 7 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a právo na ochranu osobních údajů zaručené článkem 8 Listiny. Zmíněné akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty by měly rovněž zajistit, že zpracovávání osobních údajů bude prováděno v souladu se směrnicí 95/46/ES a nařízením (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

(12)

Při zpracování osobních údajů pro účely nařízení (ES) č. 515/97 a aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých na jeho základě by mělo být dodržováno základní právo na respektování soukromého a rodinného života uznané článkem 8 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, jakož i právo na respektování soukromého a rodinného života zaručené článkem 7 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a právo na ochranu osobních údajů zaručené článkem 8 Listiny. Zmíněné akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty by měly rovněž zajistit, že zpracovávání osobních údajů bude prováděno v souladu se směrnicí 95/46/ES a nařízením (ES) č. 45/2001.

| (13) | V zájmu větší soudržnosti dozoru nad ochranou údajů by měl evropský inspektor ochrany údajů úzce spolupracovat se společným kontrolním orgánem zřízeným podle rozhodnutí Rady 2009/917/SVV (6) za účelem dosažení koordinace auditů CIS. |
| --- | --- |

(13)

V zájmu větší soudržnosti dozoru nad ochranou údajů by měl evropský inspektor ochrany údajů úzce spolupracovat se společným kontrolním orgánem zřízeným podle rozhodnutí Rady 2009/917/SVV (6) za účelem dosažení koordinace auditů CIS.

| (14) | Ustanovení upravující uchovávání údajů v CIS často vedou k neodůvodněné ztrátě informací. Důvodem je skutečnost, že členské státy neprovádějí systematicky každoroční přezkumy kvůli související administrativní zátěži a nedostatku vhodných zdrojů. Je proto nezbytné zjednodušit postup upravující uchovávání údajů v CIS, a to zrušením povinnosti týkající se každoročního přezkumu údajů a stanovením maximální pětileté lhůty pro uchovávání údajů, která může být v odůvodněných případech prodloužena o další dva roky a která odpovídá lhůtám stanoveným pro rejstříky zřízené na základě nařízení (ES) č. 515/97. Tato lhůta je nezbytná kvůli zdlouhavým postupům při řešení nesrovnalostí a kvůli skutečnosti, že tyto údaje jsou zapotřebí pro provádění společných celních operací a vyšetřování. |
| --- | --- |

(14)

Ustanovení upravující uchovávání údajů v CIS často vedou k neodůvodněné ztrátě informací. Důvodem je skutečnost, že členské státy neprovádějí systematicky každoroční přezkumy kvůli související administrativní zátěži a nedostatku vhodných zdrojů. Je proto nezbytné zjednodušit postup upravující uchovávání údajů v CIS, a to zrušením povinnosti týkající se každoročního přezkumu údajů a stanovením maximální pětileté lhůty pro uchovávání údajů, která může být v odůvodněných případech prodloužena o další dva roky a která odpovídá lhůtám stanoveným pro rejstříky zřízené na základě nařízení (ES) č. 515/97. Tato lhůta je nezbytná kvůli zdlouhavým postupům při řešení nesrovnalostí a kvůli skutečnosti, že tyto údaje jsou zapotřebí pro provádění společných celních operací a vyšetřování.

| (15) | V zájmu dalšího zlepšení možností analýzy podvodů a usnadnění vyšetřování by údaje ke spisům týkajícím se probíhajících vyšetřování, které jsou uloženy v identifikační databázi celních spisů, měly být po uplynutí jednoho roku od posledního zjištění anonymizovány a poté uchovávány v podobě, která již neumožňuje identifikaci subjektu údajů. |
| --- | --- |

(15)

V zájmu dalšího zlepšení možností analýzy podvodů a usnadnění vyšetřování by údaje ke spisům týkajícím se probíhajících vyšetřování, které jsou uloženy v identifikační databázi celních spisů, měly být po uplynutí jednoho roku od posledního zjištění anonymizovány a poté uchovávány v podobě, která již neumožňuje identifikaci subjektu údajů.

| (16) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zlepšení odhalování celních podvodů a jejich vyšetřování a předcházení jim v Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu či účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. |
| --- | --- |

(16)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zlepšení odhalování celních podvodů a jejich vyšetřování a předcházení jim v Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu či účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.

| (17) | Dopravci, kteří jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost na základě soukromoprávních smluv vázáni povinnostmi, pokud jde o poskytování údajů o pohybu kontejnerů, by měli mít možnost využít odkladu své povinnosti podávat zprávy o stavu kontejneru (CSM), aby mohli smlouvy příslušně upravit a zajistit slučitelnost budoucích smluv s povinností týkající se poskytování údajů členským státům. |
| --- | --- |

(17)

Dopravci, kteří jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost na základě soukromoprávních smluv vázáni povinnostmi, pokud jde o poskytování údajů o pohybu kontejnerů, by měli mít možnost využít odkladu své povinnosti podávat zprávy o stavu kontejneru (CSM), aby mohli smlouvy příslušně upravit a zajistit slučitelnost budoucích smluv s povinností týkající se poskytování údajů členským státům.

| (18) | Nařízení (ES) č. 515/97 svěřuje Komisi pravomoc provést některá ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba pravomoci svěřené Komisi podle uvedeného nařízení uvést do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). |
| --- | --- |

(18)

Nařízení (ES) č. 515/97 svěřuje Komisi pravomoc provést některá ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba pravomoci svěřené Komisi podle uvedeného nařízení uvést do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).

| (19) | K doplnění některých prvků nařízení (ES) č. 515/97, které nejsou podstatné, a zejména za účelem upřesnění informací, které mají být zaneseny do CIS, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o stanovení operací týkajících se používání zemědělských předpisů, s ohledem na něž mají být zaneseny údaje do CIS. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni a případně se zástupci podnikatelského sektoru. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předávány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(19)

K doplnění některých prvků nařízení (ES) č. 515/97, které nejsou podstatné, a zejména za účelem upřesnění informací, které mají být zaneseny do CIS, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o stanovení operací týkajících se používání zemědělských předpisů, s ohledem na něž mají být zaneseny údaje do CIS. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni a případně se zástupci podnikatelského sektoru. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předávány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (20) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 515/97 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o četnost podávání zpráv CSM, formát údajů CSM, způsob předávání zpráv CSM a zvláštní údaje, které mají být uvedeny v CIS a které se vztahují ke každé kategorii, v níž by měly být údaje zaneseny. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7). Při přijímání prováděcích aktů by se měl použít přezkumný postup. |
| --- | --- |

(20)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 515/97 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o četnost podávání zpráv CSM, formát údajů CSM, způsob předávání zpráv CSM a zvláštní údaje, které mají být uvedeny v CIS a které se vztahují ke každé kategorii, v níž by měly být údaje zaneseny. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7). Při přijímání prováděcích aktů by se měl použít přezkumný postup.

| (21) | Byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal dne 11. března 2014 své stanovisko. |
| --- | --- |

(21)

Byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal dne 11. března 2014 své stanovisko.

| (22) | Nařízení (ES) č. 515/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(22)

Nařízení (ES) č. 515/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 515/97 se mění takto:

| 1) | článek 2 odst. 1 se mění takto:






  a) | první odrážka se nahrazuje tímto:






  „— | ‚celními předpisy‘ rozumějí celní předpisy ve smyslu čl. 5 bodu 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (8); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

článek 2 odst. 1 se mění takto:

a)

první odrážka se nahrazuje tímto:

„—

‚celními předpisy‘ rozumějí celní předpisy ve smyslu čl. 5 bodu 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (8);

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).“;"

| b) | doplňují se tyto odrážky:






  „— | ‚celním územím Unie‘ rozumí celní území Unie ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 952/2013; |
| --- | --- | --- |

b)

doplňují se tyto odrážky:

„—

‚celním územím Unie‘ rozumí celní území Unie ve smyslu článku 4 nařízení (EU) č. 952/2013;

| — | ‚dopravci‘ rozumějí osoby ve smyslu čl. 5 bodu 40 nařízení (EU) č. 952/2013.“; |
| --- | --- |

—

‚dopravci‘ rozumějí osoby ve smyslu čl. 5 bodu 40 nařízení (EU) č. 952/2013.“;

| 2) | článek 12 se nahrazuje tímto:
  „Článek 12
  Aniž je dotčen článek 51, informace, včetně dokumentů, ověřených opisů dokumentů, potvrzení, veškerých listin nebo rozhodnutí vydaných správními orgány, zpráv a jakýchkoli informací, získané zástupci dožádaného orgánu a sdělené dožadujícímu orgánu při poskytování pomoci podle článků 4 až 11 mohou být přípustnými důkazy stejně, jako kdyby byly získány v členském státě, v němž se řízení koná:






  a) | ve správních řízeních členského státu dožadujícího orgánu, včetně následných odvolacích řízení; |
| --- | --- | --- |

2)

článek 12 se nahrazuje tímto:

„Článek 12

Aniž je dotčen článek 51, informace, včetně dokumentů, ověřených opisů dokumentů, potvrzení, veškerých listin nebo rozhodnutí vydaných správními orgány, zpráv a jakýchkoli informací, získané zástupci dožádaného orgánu a sdělené dožadujícímu orgánu při poskytování pomoci podle článků 4 až 11 mohou být přípustnými důkazy stejně, jako kdyby byly získány v členském státě, v němž se řízení koná:

a)

ve správních řízeních členského státu dožadujícího orgánu, včetně následných odvolacích řízení;

| b) | v soudních řízeních členského státu dožadujícího orgánu, ledaže dožádaný orgán v době předávání informací výslovně uvedl jinak.“; |
| --- | --- |

b)

v soudních řízeních členského státu dožadujícího orgánu, ledaže dožádaný orgán v době předávání informací výslovně uvedl jinak.“;

| 3) | článek 16 se nahrazuje tímto:
  „Článek 16
  Aniž je dotčen článek 51, informace, včetně dokumentů, ověřených opisů dokumentů, potvrzení, veškerých listin nebo rozhodnutí vydaných správními orgány, zpráv a jakýchkoli informací, získané zástupci sdělujícího orgánu a sdělené přijímajícímu orgánu při poskytování pomoci podle článků 13 až 15 mohou být přípustnými důkazy stejně, jako kdyby byly získány v členském státě, v němž se řízení koná:






  a) | ve správních řízeních členského státu přijímajícího orgánu, včetně následných odvolacích řízení; |
| --- | --- | --- |

3)

článek 16 se nahrazuje tímto:

„Článek 16

Aniž je dotčen článek 51, informace, včetně dokumentů, ověřených opisů dokumentů, potvrzení, veškerých listin nebo rozhodnutí vydaných správními orgány, zpráv a jakýchkoli informací, získané zástupci sdělujícího orgánu a sdělené přijímajícímu orgánu při poskytování pomoci podle článků 13 až 15 mohou být přípustnými důkazy stejně, jako kdyby byly získány v členském státě, v němž se řízení koná:

a)

ve správních řízeních členského státu přijímajícího orgánu, včetně následných odvolacích řízení;

| b) | v soudních řízeních členského státu přijímajícího orgánu, ledaže sdělující orgán v době předávání informací výslovně uvedl jinak.“; |
| --- | --- |

b)

v soudních řízeních členského státu přijímajícího orgánu, ledaže sdělující orgán v době předávání informací výslovně uvedl jinak.“;

| 4) | článek 18a se mění takto:






  a) | odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
  „1.   Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států, Komise zřídí a vede rejstřík údajů poskytovaných dopravci (dále jen ‚rejstřík přepravy‘), s cílem napomáhat orgánům uvedeným v článku 29 v odhalování pohybu zásilek zboží, které mohou být předmětem operací v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, a dopravních prostředků, včetně kontejnerů, použitých k tomuto účelu. Uvedené orgány mají k rejstříku přepravy přímý přístup. Rejstřík přepravy mohou využívat pouze pro účely tohoto nařízení, a to i v případě analýzy údajů a výměny informací.
  2.   V rámci vedení rejstříku přepravy je Komise oprávněna:






  a) | mít přístup k obsahu údajů, uchovávat je a pořizovat z nich výpisy jakýmkoliv prostředkem nebo v jakékoliv formě a využívat tyto údaje v souladu s právními předpisy v oblasti práv duševního vlastnictví. Komise zavede přiměřené záruky na ochranu, včetně technických a organizačních opatření a požadavků na transparentnost souvisejících se subjekty údajů. Subjekty údajů mají právo na přístup k údajům a na jejich opravu; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

článek 18a se mění takto:

a)

odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

„1.   Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států, Komise zřídí a vede rejstřík údajů poskytovaných dopravci (dále jen ‚rejstřík přepravy‘), s cílem napomáhat orgánům uvedeným v článku 29 v odhalování pohybu zásilek zboží, které mohou být předmětem operací v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, a dopravních prostředků, včetně kontejnerů, použitých k tomuto účelu. Uvedené orgány mají k rejstříku přepravy přímý přístup. Rejstřík přepravy mohou využívat pouze pro účely tohoto nařízení, a to i v případě analýzy údajů a výměny informací.

2.   V rámci vedení rejstříku přepravy je Komise oprávněna:

a)

mít přístup k obsahu údajů, uchovávat je a pořizovat z nich výpisy jakýmkoliv prostředkem nebo v jakékoliv formě a využívat tyto údaje v souladu s právními předpisy v oblasti práv duševního vlastnictví. Komise zavede přiměřené záruky na ochranu, včetně technických a organizačních opatření a požadavků na transparentnost souvisejících se subjekty údajů. Subjekty údajů mají právo na přístup k údajům a na jejich opravu;

| b) | porovnávat získané údaje a jejich výpisy z rejstříku přepravy, indexovat je a doplňovat je z jiných zdrojů informací, jakož i je analyzovat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (9); |
| --- | --- |

b)

porovnávat získané údaje a jejich výpisy z rejstříku přepravy, indexovat je a doplňovat je z jiných zdrojů informací, jakož i je analyzovat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (9);

| c) | poskytovat údaje z rejstříku přepravy orgánům uvedeným v článku 29 tohoto nařízení pomocí elektronického zpracování údajů. |
| --- | --- |

c)

poskytovat údaje z rejstříku přepravy orgánům uvedeným v článku 29 tohoto nařízení pomocí elektronického zpracování údajů.

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).“;"

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Pro pohyb kontejnerů uvedený v odstavci 3 tohoto článku Komise zřídí a vede rejstřík předaných zpráv o stavu kontejneru (dále jen ‚rejstřík CSM‘). Orgány uvedené v článku 29 mají k rejstříku CSM přímý přístup Dopravci, kteří jsou uvedeni v odstavci 1 tohoto článku a kteří uchovávají údaje o pohybu a stavu kontejnerů nebo mají takové údaje svým jménem uchovávány, podávají celním orgánům členských států zprávy o stavu kontejneru (CSM) v těchto případech:






  a) | kontejnery mají být přepraveny námořním plavidlem na celní území Unie ze třetí země, s výjimkou:






  — | kontejnerů, které mají zůstat na palubě stejného námořního plavidla během jeho plavby a mají opustit celní území Unie na palubě tohoto námořního plavidla, a |
| --- | --- | --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Pro pohyb kontejnerů uvedený v odstavci 3 tohoto článku Komise zřídí a vede rejstřík předaných zpráv o stavu kontejneru (dále jen ‚rejstřík CSM‘). Orgány uvedené v článku 29 mají k rejstříku CSM přímý přístup Dopravci, kteří jsou uvedeni v odstavci 1 tohoto článku a kteří uchovávají údaje o pohybu a stavu kontejnerů nebo mají takové údaje svým jménem uchovávány, podávají celním orgánům členských států zprávy o stavu kontejneru (CSM) v těchto případech:

a)

kontejnery mají být přepraveny námořním plavidlem na celní území Unie ze třetí země, s výjimkou:

—

kontejnerů, které mají zůstat na palubě stejného námořního plavidla během jeho plavby a mají opustit celní území Unie na palubě tohoto námořního plavidla, a

| — | kontejnerů, které mají být vyloženy a přeloženy na stejném námořním plavidle během jeho plavby s cílem umožnit vykládku nebo nakládku jiného zboží a mají opustit celní území Unie na palubě tohoto námořního plavidla; |
| --- | --- |

—

kontejnerů, které mají být vyloženy a přeloženy na stejném námořním plavidle během jeho plavby s cílem umožnit vykládku nebo nakládku jiného zboží a mají opustit celní území Unie na palubě tohoto námořního plavidla;

| b) | pro dodávky zboží v kontejnerech opouštějících celní území Unie do třetí země na námořním plavidle a spadajících do oblasti působnosti:






  — | článku 2 směrnice Rady 92/84/EHS (10); |
| --- | --- | --- |

b)

pro dodávky zboží v kontejnerech opouštějících celní území Unie do třetí země na námořním plavidle a spadajících do oblasti působnosti:

—

článku 2 směrnice Rady 92/84/EHS (10);

| — | článku 2 směrnice Rady 2011/64/EU (11); nebo |
| --- | --- |

—

článku 2 směrnice Rady 2011/64/EU (11); nebo

| — | čl. 2 odst. 1 směrnice Rady 2003/96/ES (12); |
| --- | --- |

—

čl. 2 odst. 1 směrnice Rady 2003/96/ES (12);

Údaje předávají dopravci přímo do rejstříku CSM.

(10)  Směrnice Rady 92/84/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů, (Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 29)."

(11)  Směrnice Rady 2011/64/EU ze dne 21. června 2011 o struktuře a sazbách spotřební daně z tabákových výrobků, (Úř. věst. L 176, 5.7.2011, s. 24)."

(12)  Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny, (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51).“;"

| c) | doplňují se nové odstavce, které znějí:
  „5.   Zprávy CSM se podávají:






  a) | od okamžiku, kdy byl kontejner nahlášen jako prázdný před vstupem na celní území Unie nebo před jeho opuštěním, do okamžiku, kdy je kontejner opět nahlášen jako prázdný; |
| --- | --- | --- |

c)

doplňují se nové odstavce, které znějí:

„5.   Zprávy CSM se podávají:

a)

od okamžiku, kdy byl kontejner nahlášen jako prázdný před vstupem na celní území Unie nebo před jeho opuštěním, do okamžiku, kdy je kontejner opět nahlášen jako prázdný;

| b) | nejméně tři měsíce před fyzickým vstupem na celní území Unie a do jednoho měsíce od vstupu na celní území Unie, nejsou-li v elektronických záznamech dopravce k dispozici konkrétní zprávy CSM, které jsou zapotřebí k určení příslušných událostí v souvislosti s prázdným kontejnerem; nebo |
| --- | --- |

b)

nejméně tři měsíce před fyzickým vstupem na celní území Unie a do jednoho měsíce od vstupu na celní území Unie, nejsou-li v elektronických záznamech dopravce k dispozici konkrétní zprávy CSM, které jsou zapotřebí k určení příslušných událostí v souvislosti s prázdným kontejnerem; nebo

| c) | nejméně tři měsíce po opuštění celního území Unie, nejsou-li v elektronických záznamech dopravce k dispozici konkrétní zprávy CSM, které jsou zapotřebí k určení příslušných událostí v souvislosti s prázdným kontejnerem. |
| --- | --- |

c)

nejméně tři měsíce po opuštění celního území Unie, nejsou-li v elektronických záznamech dopravce k dispozici konkrétní zprávy CSM, které jsou zapotřebí k určení příslušných událostí v souvislosti s prázdným kontejnerem.

6.   Dopravci podají zprávy CMS v následujících nebo obdobných událostech, jsou-li dopravci podávajícímu zprávy známy a jsou-li pro tyto události generovány, shromažďovány nebo uchovávány údaje v jejich elektronických záznamech:

| — | potvrzení rezervace, |
| --- | --- |

—

potvrzení rezervace,

| — | příjezd do nakládacího nebo vykládacího zařízení, |
| --- | --- |

—

příjezd do nakládacího nebo vykládacího zařízení,

| — | odjezd z nakládacího nebo vykládacího zařízení, |
| --- | --- |

—

odjezd z nakládacího nebo vykládacího zařízení,

| — | nakládka na dopravní prostředek nebo vykládka z dopravního prostředku, |
| --- | --- |

—

nakládka na dopravní prostředek nebo vykládka z dopravního prostředku,

| — | příkaz k naložení zboží do kontejneru nebo vyložení zboží z kontejneru, |
| --- | --- |

—

příkaz k naložení zboží do kontejneru nebo vyložení zboží z kontejneru,

| — | potvrzení o naložení zboží do kontejneru nebo vyložení zboží z kontejneru, |
| --- | --- |

—

potvrzení o naložení zboží do kontejneru nebo vyložení zboží z kontejneru,

| — | pohyb uvnitř terminálu, |
| --- | --- |

—

pohyb uvnitř terminálu,

| — | inspekce na bráně terminálu, |
| --- | --- |

—

inspekce na bráně terminálu,

| — | odeslání na generální opravu. |
| --- | --- |

—

odeslání na generální opravu.

Každý členský stát stanoví sankce za nesplnění povinnosti poskytnout údaje nebo za poskytnutí neúplných nebo nesprávných údajů. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.;

7.   V Komisi jsou ke zpracování osobních údajů, na něž se vztahuje odst. 2 písm. b) a c), zmocněni pouze pověření analytici.

Osobní údaje, které nejsou nezbytné k odhalování pohybu zásilek zboží podle odstavce 1, je nutné okamžitě vymazat nebo je nutné z nich odstranit veškeré prvky, které umožňují identifikaci. V žádném případě nesmí být uchovávány déle než tři roky.

Komise zavede vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě nebo neoprávněnému zveřejnění, změně a zpřístupnění jakož i proti všem ostatním formám neoprávněného zpracování.

8.   Údaje obdržené od dopravců jsou uchovávány pouze po dobu nezbytnou k dosažení účelu, pro který byly zaneseny, a nesmějí být uchovávány po dobu delší než pět let.

9.   Komise a členské státy chrání důvěrné obchodní informace obdržené od dopravců.

Komise a členské státy uplatní na své určené odborníky nejpřísnější technická, organizační a personální bezpečnostní pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti, a to v souladu s vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie.

Komise a členské státy zajistí, aby bylo vyhověno žádostem jiných členských států o důvěrné zacházení s informacemi vyměněnými prostřednictvím rejstříku CSM.“;

| 5) | vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 18c
  Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů ustanovení ohledně četnosti podávání zpráv, formátu údajů ve zprávách CSM a způsobu předávání těchto zpráv.
  Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 43a odst. 2 do 29. února 2016.“; |
| --- | --- |

5)

vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 18c

Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů ustanovení ohledně četnosti podávání zpráv, formátu údajů ve zprávách CSM a způsobu předávání těchto zpráv.

Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 43a odst. 2 do 29. února 2016.“;

| 6) | vkládají se nové články, které znějí:
  „Článek 18d
  1.   Komise zřídí a vede rejstřík (dále jen ‚rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu‘) obsahující údaje o:






  a) | dovozu zboží, |
| --- | --- | --- |

6)

vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 18d

1.   Komise zřídí a vede rejstřík (dále jen ‚rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu‘) obsahující údaje o:

a)

dovozu zboží,

| b) | tranzitu zboží, a |
| --- | --- |

b)

tranzitu zboží, a

| c) | vývozu zboží, pokud toto zboží spadá do oblasti působnosti






  i) | článku 2 směrnice 92/84/EHS; |
| --- | --- | --- |

c)

vývozu zboží, pokud toto zboží spadá do oblasti působnosti

i)

článku 2 směrnice 92/84/EHS;

| ii) | článku 2 směrnice 2011/64/EU; nebo |
| --- | --- |

ii)

článku 2 směrnice 2011/64/EU; nebo

| iii) | čl. 2 odst. 1 směrnice 2003/96/ES. |
| --- | --- |

iii)

čl. 2 odst. 1 směrnice 2003/96/ES.

Rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu je veden v souladu s přílohami 37 a 38 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (13).

Komise systematicky kopíruje údaje z jí spravovaných zdrojů na základě nařízení (EU) č. 952/2013 do rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu. Členské státy mohou poskytnout Komisi údaje týkající se tranzitu zboží v členském státě a přímého vývozu v závislosti na dostupnosti údajů a infrastruktuře členských států v oblasti informačních technologií.

Útvary určené Komisí a vnitrostátní orgány uvedené v článku 29 tohoto nařízení mohou využívat rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu k analýze údajů a srovnání údajů v tomto rejstříku se zprávami CMS podanými v rámci rejstříku CSM a mohou si pro účely tohoto nařízení vyměňovat informace o výsledcích.

2.   Rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu je přístupný vnitrostátním orgánům uvedeným v článku 29 tohoto nařízení. V rámci Komise jsou ke zpracovávání údajů obsažených v rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu oprávněni pouze určení analytici.

Členské státy mají přímý přístup k:

| a) | údajům o všech prohlášeních vypracovaných a podaných v dotčeném členském státě; |
| --- | --- |

a)

údajům o všech prohlášeních vypracovaných a podaných v dotčeném členském státě;

| b) | údajům týkajícím se hospodářských subjektů s číslem EORI stanoveným nařízením (EHS) č. 2454/93 a přiděleným orgány uvedeného členského státu; |
| --- | --- |

b)

údajům týkajícím se hospodářských subjektů s číslem EORI stanoveným nařízením (EHS) č. 2454/93 a přiděleným orgány uvedeného členského státu;

| c) | tranzitním údajům; |
| --- | --- |

c)

tranzitním údajům;

| d) | veškerým jiným údajům s výjimkou osobních údajů uvedených v čl. 41b odst. 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

d)

veškerým jiným údajům s výjimkou osobních údajů uvedených v čl. 41b odst. 2 tohoto nařízení.

Příslušné orgány, které zanesly údaje do celního informačního systému uvedeného v čl. 23 odst. 1 tohoto nařízení nebo údaje z vyšetřovacího spisu do identifikační databáze celních spisů uvedené v čl. 41a odst. 1 tohoto nařízení v souladu s článkem 41b tohoto nařízení, mají přístup ke všem údajům v rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu týkajícím se daného záznamu nebo vyšetřovacího spisu.

3.   Na zpracovávání osobních údajů Komisí v rámci údajů obsažených v rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.

Komise se považuje za správce ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001.

Rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu podléhá předběžné kontrole ze strany evropského inspektora ochrany údajů v souladu s článkem 27 nařízení (ES) č. 45/2001.

Údaje obsažené v rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu nesmí být uchovávány po více než pět let, s dodatečným obdobím dvou let, pokud je to odůvodněné.

4.   Rejstřík dovozu, vývozu a tranzitu nesmí zahrnovat zvláštní kategorie údajů ve smyslu čl. 10 odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001.

Komise zavede vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě nebo neoprávněnému zveřejnění, změně a zpřístupnění, jakož i proti všem ostatním formám neoprávněného zpracování.

5.   Komise a členské státy chrání důvěrné obchodní informace. Komise a členské státy uplatňují na své určené odborníky nejpřísnější technická, organizační a personální bezpečnostní pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti, a to v souladu s vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Unie.

Komise a členské státy zajistí, aby bylo vyhověno žádostem jiných členských států o důvěrné zacházení s informacemi vyměněnými prostřednictvím rejstříku dovozu, vývozu a tranzitu.

Článek 18e

Komise může požádat členské státy, aby v souvislosti s vyšetřováním týkajícím se provádění celních předpisů poskytly podpůrné dokumenty k dovozním a vývozním prohlášením a pro něž byly podklady vytvořeny nebo shromážděny hospodářskými subjekty.

Žádost uvedená v prvním pododstavci se zasílá příslušným orgánům. Určil-li členský stát více než jeden příslušný orgán, upřesní členský stát správní útvar odpovědný za vyřízení žádosti Komise.

Členský stát ve lhůtě čtyř týdnů počínající obdržením žádosti Komise:

| — | poskytne požadované dokumenty; s výhradou odůvodnění může být lhůta prodloužena o dalších šest týdnů; |
| --- | --- |

—

poskytne požadované dokumenty; s výhradou odůvodnění může být lhůta prodloužena o dalších šest týdnů;

| — | oznámí Komisi, že žádosti nebylo možné vyhovět, protože hospodářský subjekt požadované informace neposkytl; nebo |
| --- | --- |

—

oznámí Komisi, že žádosti nebylo možné vyhovět, protože hospodářský subjekt požadované informace neposkytl; nebo

| — | žádost zamítne v důsledku rozhodnutí přijatého správním nebo soudním orgánem tohoto členského státu v souladu s článkem 3. |
| --- | --- |

—

žádost zamítne v důsledku rozhodnutí přijatého správním nebo soudním orgánem tohoto členského státu v souladu s článkem 3.

(13)  Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).“;"

| 7) | článek 21 odst. 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   S poznatky a informacemi získanými v průběhu misí Společenství uvedených v článku 20, a zejména s dokumenty předanými příslušnými orgány dotčených třetích zemí, jakož i s informacemi získanými v průběhu správních šetření, a to i šetření vedených útvary Komise, se zachází v souladu s článkem 45.“; |
| --- | --- |

7)

článek 21 odst. 1 se nahrazuje tímto:

„1.   S poznatky a informacemi získanými v průběhu misí Společenství uvedených v článku 20, a zejména s dokumenty předanými příslušnými orgány dotčených třetích zemí, jakož i s informacemi získanými v průběhu správních šetření, a to i šetření vedených útvary Komise, se zachází v souladu s článkem 45.“;

| 8) | v článku 23 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
  „4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 43, které stanoví operace týkající se uplatňování zemědělských předpisů, o nichž je třeba zanášet informace do CIS.
  Tyto akty v přenesené pravomoci se přijmou do 29. února 2016.“; |
| --- | --- |

8)

v článku 23 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 43, které stanoví operace týkající se uplatňování zemědělských předpisů, o nichž je třeba zanášet informace do CIS.

Tyto akty v přenesené pravomoci se přijmou do 29. února 2016.“;

| 9) | v článku 25 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Ustanovení týkající se položek údajů pro každou z kategorií uvedených v článku 24, které mají být zaneseny v CIS, přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů v míře nezbytné pro dosažení cíle CIS. Osobní údaje nesmějí být uvedeny v kategorii uvedené v čl. 24 písm. e). Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 43a odst. 2 do 29. února 2016.“; |
| --- | --- |

9)

v článku 25 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Ustanovení týkající se položek údajů pro každou z kategorií uvedených v článku 24, které mají být zaneseny v CIS, přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů v míře nezbytné pro dosažení cíle CIS. Osobní údaje nesmějí být uvedeny v kategorii uvedené v čl. 24 písm. e). Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 43a odst. 2 do 29. února 2016.“;

| 10) | v článku 29 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Přístup k údajům obsaženým v CIS je vyhrazen výlučně vnitrostátním orgánům určeným každým členským státem a útvarům určeným Komisí. Těmito vnitrostátními orgány jsou celní orgány, ale mohou jimi být i jiné orgány oprávněné podle právních a správních předpisů a postupů daného členského státu jednat za účelem dosažení cíle uvedeného v čl. 23 odst. 2.
  Partner poskytující údaje do CIS má právo určit, které z vnitrostátních orgánů uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce mohou mít přístup k údajům, jež zanesl do CIS.
  2.   Každý členský stát zašle Komisi seznam svých určených příslušných vnitrostátních orgánů, které mají přístup k CIS, a u každého orgánu uvede, ke kterým údajům může mít přístup a za jakými účely.
  Komise s dotyčnými členskými státy ověří seznam určených vnitrostátních orgánů s ohledem na nepřiměřená určení. Po tomto ověření dotyčné členské státy seznam určených vnitrostátních orgánů potvrdí nebo pozmění. Komise o nich uvědomí ostatní členské státy. Sdělí všem členským státům rovněž odpovídající údaje týkající se odborů Komise oprávněných k přístupu k CIS.
  Seznam takto určených vnitrostátních orgánů a útvarů Komise zveřejní Komise pro informaci v Úředním věstníku Evropské unie a následné aktualizace seznamu zveřejní na internetu.“; |
| --- | --- |

10)

v článku 29 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Přístup k údajům obsaženým v CIS je vyhrazen výlučně vnitrostátním orgánům určeným každým členským státem a útvarům určeným Komisí. Těmito vnitrostátními orgány jsou celní orgány, ale mohou jimi být i jiné orgány oprávněné podle právních a správních předpisů a postupů daného členského státu jednat za účelem dosažení cíle uvedeného v čl. 23 odst. 2.

Partner poskytující údaje do CIS má právo určit, které z vnitrostátních orgánů uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce mohou mít přístup k údajům, jež zanesl do CIS.

2.   Každý členský stát zašle Komisi seznam svých určených příslušných vnitrostátních orgánů, které mají přístup k CIS, a u každého orgánu uvede, ke kterým údajům může mít přístup a za jakými účely.

Komise s dotyčnými členskými státy ověří seznam určených vnitrostátních orgánů s ohledem na nepřiměřená určení. Po tomto ověření dotyčné členské státy seznam určených vnitrostátních orgánů potvrdí nebo pozmění. Komise o nich uvědomí ostatní členské státy. Sdělí všem členským státům rovněž odpovídající údaje týkající se odborů Komise oprávněných k přístupu k CIS.

Seznam takto určených vnitrostátních orgánů a útvarů Komise zveřejní Komise pro informaci v Úředním věstníku Evropské unie a následné aktualizace seznamu zveřejní na internetu.“;

| 11) | Článek 30 se mění takto:






  a) | v odstavci 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „Seznam takto určených vnitrostátních orgánů nebo útvarů zveřejní Komise pro informaci v Úředním věstníku Evropské unie a následné aktualizace seznamu zveřejní na internetu.“ |
| --- | --- | --- |

11)

Článek 30 se mění takto:

a)

v odstavci 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Seznam takto určených vnitrostátních orgánů nebo útvarů zveřejní Komise pro informaci v Úředním věstníku Evropské unie a následné aktualizace seznamu zveřejní na internetu.“

| b) | odstavec se 4 nahrazuje tímto:
  „4.   Údaje získané z CIS mohou být s předchozím schválením a za podmínek uložených členským státem, který je zanesl do CIS, sdělena vnitrostátním orgánům jiným než těm, které jsou uvedeny v odstavci 2, třetím zemím a mezinárodním nebo oblastním organizacím nebo agenturám Unie, které přispívají k ochraně finančních zájmů Unie a řádnému provádění celních předpisů. Každý členský stát přijme zvláštní opatření k zajištění bezpečnosti těchto údajů, pokud jsou předávány nebo poskytovány úřadům mimo jeho území.
  První pododstavec tohoto odstavce se použije obdobně na Komisi, pokud zanesla údaje do CIS.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec se 4 nahrazuje tímto:

„4.   Údaje získané z CIS mohou být s předchozím schválením a za podmínek uložených členským státem, který je zanesl do CIS, sdělena vnitrostátním orgánům jiným než těm, které jsou uvedeny v odstavci 2, třetím zemím a mezinárodním nebo oblastním organizacím nebo agenturám Unie, které přispívají k ochraně finančních zájmů Unie a řádnému provádění celních předpisů. Každý členský stát přijme zvláštní opatření k zajištění bezpečnosti těchto údajů, pokud jsou předávány nebo poskytovány úřadům mimo jeho území.

První pododstavec tohoto odstavce se použije obdobně na Komisi, pokud zanesla údaje do CIS.“;

| 12) | název hlavy V kapitoly 4 se nahrazuje tímto:

  „Kapitola 4


  Uchovávání údajů“; |
| --- | --- |

12)

název hlavy V kapitoly 4 se nahrazuje tímto:

„Kapitola 4

Uchovávání údajů“;

| 13) | článek 33 se nahrazuje tímto:
  „Článek 33
  Údaje zanesené do CIS jsou uchovávány pouze po dobu nezbytnou k dosažení účelu, pro který byly zaneseny, a nesmějí být uchovávány po dobu delší než pět let, s dodatečným obdobím dvou let, pokud je to odůvodněné.“; |
| --- | --- |

13)

článek 33 se nahrazuje tímto:

„Článek 33

Údaje zanesené do CIS jsou uchovávány pouze po dobu nezbytnou k dosažení účelu, pro který byly zaneseny, a nesmějí být uchovávány po dobu delší než pět let, s dodatečným obdobím dvou let, pokud je to odůvodněné.“;

| 14) | V článku 37 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „5.   Evropský inspektor ochrany údajů koordinuje svou činnost se společným kontrolním orgánem zřízeným podle rozhodnutí Rady 2009/917/SVV (14), přičemž každý subjekt jedná v rozsahu svých příslušných pravomocí, v zájmu zajištění koordinovaného dozoru nad CIS a jeho auditů.

  (14)  Rozhodnutí Rady 2009/917/SVV ze dne 30. listopadu 2009 o používání informačních technologií pro celní účely (Úř. věst. L 323, 10.12.2009, s. 20).“;" |
| --- | --- |

14)

V článku 37 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„5.   Evropský inspektor ochrany údajů koordinuje svou činnost se společným kontrolním orgánem zřízeným podle rozhodnutí Rady 2009/917/SVV (14), přičemž každý subjekt jedná v rozsahu svých příslušných pravomocí, v zájmu zajištění koordinovaného dozoru nad CIS a jeho auditů.

(14)  Rozhodnutí Rady 2009/917/SVV ze dne 30. listopadu 2009 o používání informačních technologií pro celní účely (Úř. věst. L 323, 10.12.2009, s. 20).“;"

| 15) | článek 38 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se zrušuje písmeno b); |
| --- | --- | --- |

15)

článek 38 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se zrušuje písmeno b);

| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy a Komise přijmou opatření zejména s cílem:






  a) | zabránit všem nepovolaným osobám v přístupu k zařízení používanému ke zpracování údajů; |
| --- | --- | --- |

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy a Komise přijmou opatření zejména s cílem:

a)

zabránit všem nepovolaným osobám v přístupu k zařízení používanému ke zpracování údajů;

| b) | zabránit tomu, aby údaje a jejich nosiče byly čteny, kopírovány, měněny nebo vymazány nepovolanými osobami; |
| --- | --- |

b)

zabránit tomu, aby údaje a jejich nosiče byly čteny, kopírovány, měněny nebo vymazány nepovolanými osobami;

| c) | zabránit nepovolenému zanesení údajů a jakémukoli neoprávněnému použití, změně nebo výmazu údajů; |
| --- | --- |

c)

zabránit nepovolenému zanesení údajů a jakémukoli neoprávněnému použití, změně nebo výmazu údajů;

| d) | zabránit tomu, aby údaje zanesené v CIS byly přístupné nepovolaným osobám pomocí zařízení pro přenos dat; |
| --- | --- |

d)

zabránit tomu, aby údaje zanesené v CIS byly přístupné nepovolaným osobám pomocí zařízení pro přenos dat;

| e) | zajistit, aby při používání CIS měly oprávněné osoby právo přístupu pouze k údajům, které spadají do jejich působnosti; |
| --- | --- |

e)

zajistit, aby při používání CIS měly oprávněné osoby právo přístupu pouze k údajům, které spadají do jejich působnosti;

| f) | zaručit, aby bylo možné zkontrolovat a zjistit, kterým orgánům lze údaje sdělit prostřednictvím zařízení pro přenos dat; |
| --- | --- |

f)

zaručit, aby bylo možné zkontrolovat a zjistit, kterým orgánům lze údaje sdělit prostřednictvím zařízení pro přenos dat;

| g) | zajistit, aby bylo možné následně zkontrolovat a určit, jaké údaje byly zaneseny do CIS, kdy a kým, a sledovat jejich vyhledávání; |
| --- | --- |

g)

zajistit, aby bylo možné následně zkontrolovat a určit, jaké údaje byly zaneseny do CIS, kdy a kým, a sledovat jejich vyhledávání;

| h) | zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, změnám nebo výmazu údajů při přenosu údajů a přepravě nosičů dat.“; |
| --- | --- |

h)

zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, změnám nebo výmazu údajů při přenosu údajů a přepravě nosičů dat.“;

| 16) | článek 41d se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Doba uchovávání údajů závisí na právních a správních předpisech a postupech členského státu, který údaje poskytl. Maximální lhůty, které nelze kumulovat, se počítají ode dne zanesení údajů do vyšetřovacího spisu a nesmějí být překročeny:






  a) | údaje ke spisům týkajícím se probíhajících vyšetřování nesmějí být uchovávány déle než tři roky, pokud není zjištěna žádná operace v rozporu s celními a zemědělskými předpisy; údaje je nutno anonymizovat dříve, pokud od posledního zjištění již uběhl jeden rok; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

článek 41d se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Doba uchovávání údajů závisí na právních a správních předpisech a postupech členského státu, který údaje poskytl. Maximální lhůty, které nelze kumulovat, se počítají ode dne zanesení údajů do vyšetřovacího spisu a nesmějí být překročeny:

a)

údaje ke spisům týkajícím se probíhajících vyšetřování nesmějí být uchovávány déle než tři roky, pokud není zjištěna žádná operace v rozporu s celními a zemědělskými předpisy; údaje je nutno anonymizovat dříve, pokud od posledního zjištění již uběhl jeden rok;

| b) | údaje týkající se správních šetření nebo vyšetřování v trestních věcech, při nichž byla odhalena operace v rozporu s celními a zemědělskými předpisy, avšak nebylo vydáno správní rozhodnutí ani nebyl vynesen rozsudek, udělena pokuta nebo správní sankce, nesmějí být uchovávány déle než šest let; |
| --- | --- |

b)

údaje týkající se správních šetření nebo vyšetřování v trestních věcech, při nichž byla odhalena operace v rozporu s celními a zemědělskými předpisy, avšak nebylo vydáno správní rozhodnutí ani nebyl vynesen rozsudek, udělena pokuta nebo správní sankce, nesmějí být uchovávány déle než šest let;

| c) | údaje týkající se správních šetření nebo trestních vyšetřování, v nichž bylo vydáno správní rozhodnutí, vynesen odsuzující rozsudek, udělena pokuta nebo správní sankce, nesmějí být uchovávány déle než deset let.“; |
| --- | --- |

c)

údaje týkající se správních šetření nebo trestních vyšetřování, v nichž bylo vydáno správní rozhodnutí, vynesen odsuzující rozsudek, udělena pokuta nebo správní sankce, nesmějí být uchovávány déle než deset let.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Komise údaje anonymizuje nebo vymaže, jakmile uplyne maximální lhůta pro jejich uchovávání stanovená v odstavci 1.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Komise údaje anonymizuje nebo vymaže, jakmile uplyne maximální lhůta pro jejich uchovávání stanovená v odstavci 1.“;

| 17) | článek 43 se nahrazuje tímto:
  „Článek 43
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
  2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 23 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let od ... (15). Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 23 odst. 4 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 23 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“; |
| --- | --- |

17)

článek 43 se nahrazuje tímto:

„Článek 43

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 23 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let od ... (15). Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 23 odst. 4 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 23 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“;

| 18) | vkládají se nové články, které znějí:
  „Článek 43a
  1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16).
  2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
  Článek 43b
  Do ... (17) provede Komise posouzení:






  — | nutnosti rozšířit údaje o vývozu obsažené v rejstřících uvedených v článcích 18a a 18d zanesením údajů o jiném zboží, než je zboží uvedené v čl. 18a odst. 4 prvním pododstavci písm. b) a čl. 18d odst. 1 písm. c), a |
| --- | --- | --- |

18)

vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 43a

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16).

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 43b

Do ... (17) provede Komise posouzení:

—

nutnosti rozšířit údaje o vývozu obsažené v rejstřících uvedených v článcích 18a a 18d zanesením údajů o jiném zboží, než je zboží uvedené v čl. 18a odst. 4 prvním pododstavci písm. b) a čl. 18d odst. 1 písm. c), a

| — | proveditelnosti rozšíření údajů obsažených v rejstříku přepravy o údaje týkající se dovozu, vývozu a tranzitu zboží pozemní a leteckou cestou. |
| --- | --- |

—

proveditelnosti rozšíření údajů obsažených v rejstříku přepravy o údaje týkající se dovozu, vývozu a tranzitu zboží pozemní a leteckou cestou.

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13)“;"

| 19) | v článku 53 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „V případě dopravců, kteří jsou ke dni ... (18) vázáni soukromoprávními smlouvami, které jim brání splnit povinnost podávat zprávy podle čl. 18a odst. 4, se tato povinnost uplatňuje ode dne ... (19).“ |
| --- | --- |

19)

v článku 53 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„V případě dopravců, kteří jsou ke dni ... (18) vázáni soukromoprávními smlouvami, které jim brání splnit povinnost podávat zprávy podle čl. 18a odst. 4, se tato povinnost uplatňuje ode dne ... (19).“

Článek 2

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Použije se ode dne 1. září 2016.

3.   Bez ohledu na odstavec 2 tohoto článku se ustanovení čl. 1 bodů 5, 8, 9, 17 a 18 použijí od ... (18).

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...,

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. dubna 2014 (dosud nezveřejněný v Úř. věst.) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 15. června 2015. Postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úř. věst.).

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (Úř. věst. L 82, 22.3.1997, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 70/2008/ES ze dne 15. ledna 2008 o bezpapírovém prostředí pro celnictví a obchod (Úř. věst. L 23, 26.1.2008, s. 21).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutí Rady 2009/917/SVV ze dne 30. listopadu 2009 o používání informačních technologií pro celní účely (Úř. věst. L 323, 10.12.2009, s. 20).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí, (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

(15)  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

15

(17)  Dva roky ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

17

(18)  Datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

18

(19)  Jeden rok ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost

19

---

| 21.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 239/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 239/12

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 10/2015 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráce s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů

(2015/C 239/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Komise předložila dne 26. listopadu 2013 Radě výše uvedený návrh založený na článcích 33 a 325 Smlouvy o fungování Evropské unie, jehož cílem je zlepšit fungování systému pro boj proti podvodům v celní oblasti. |
| --- | --- |

1.

Komise předložila dne 26. listopadu 2013 Radě výše uvedený návrh založený na článcích 33 a 325 Smlouvy o fungování Evropské unie, jehož cílem je zlepšit fungování systému pro boj proti podvodům v celní oblasti.

| 2. | Účetní dvůr vydal stanovisko dne 18. března 2014. |
| --- | --- |

2.

Účetní dvůr vydal stanovisko dne 18. března 2014.

| 3. | Evropský parlament přijal dne 15. dubna 2014 postoj v prvním čtení (1). |
| --- | --- |

3.

Evropský parlament přijal dne 15. dubna 2014 postoj v prvním čtení (1).

| 4. | Návrh projednala na několika zasedáních během řeckého a italského předsednictví Pracovní skupina pro celní unii a na zasedání dne 9. září 2014 dosáhla široké dohody o kompromisním znění předsednictví uvedeném v dokumentu 13179/14, přičemž Rakousko a Německo hlasovaly proti a Španělsko se hlasování zdrželo. |
| --- | --- |

4.

Návrh projednala na několika zasedáních během řeckého a italského předsednictví Pracovní skupina pro celní unii a na zasedání dne 9. září 2014 dosáhla široké dohody o kompromisním znění předsednictví uvedeném v dokumentu 13179/14, přičemž Rakousko a Německo hlasovaly proti a Španělsko se hlasování zdrželo.

| 5. | Dne 23. září 2014 Výbor stálých zástupců udělil předsednictví mandát k zahájení trialogu s Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

5.

Dne 23. září 2014 Výbor stálých zástupců udělil předsednictví mandát k zahájení trialogu s Evropským parlamentem.

| 6. | Uskutečnila se tři zasedání trialogu, a to dne 10. listopadu, 10. prosince a 18. prosince 2014 (2). Kompromis dosažený při této příležitosti byl potvrzen Výborem stálých zástupců. Dopisem ze dne 23. března 2015 pak Evropský parlament informoval Radu, že postoj Rady schválí ve druhém čtení beze změn. |
| --- | --- |

6.

Uskutečnila se tři zasedání trialogu, a to dne 10. listopadu, 10. prosince a 18. prosince 2014 (2). Kompromis dosažený při této příležitosti byl potvrzen Výborem stálých zástupců. Dopisem ze dne 23. března 2015 pak Evropský parlament informoval Radu, že postoj Rady schválí ve druhém čtení beze změn.

| 7. | V tomto kontextu Rada na zasedání konaném dne 20. dubna 2015 přijala politickou dohodu ve znění uvedeném v dokumentu 7565/15. |
| --- | --- |

7.

V tomto kontextu Rada na zasedání konaném dne 20. dubna 2015 přijala politickou dohodu ve znění uvedeném v dokumentu 7565/15.

II.   CÍL

| 8. | Tímto nařízením jsou stanoveny změny nařízení (ES) č. 515/97. Cílem těchto změn je odstranit nedostatky stávajících systémů pro odhalování celních podvodů, zamezit prodlevám ve vyšetřováních prováděných Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), zjednodušit dozor nad ochranou údajů, objasnit možnost omezení viditelnosti údajů a vyjasnit pravidla upravující přípustnost důkazů získaných v rámci vzájemné pomoci. |
| --- | --- |

8.

Tímto nařízením jsou stanoveny změny nařízení (ES) č. 515/97. Cílem těchto změn je odstranit nedostatky stávajících systémů pro odhalování celních podvodů, zamezit prodlevám ve vyšetřováních prováděných Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), zjednodušit dozor nad ochranou údajů, objasnit možnost omezení viditelnosti údajů a vyjasnit pravidla upravující přípustnost důkazů získaných v rámci vzájemné pomoci.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

A.   Obecně

| 9. | Rada do původního znění návrhu zanesla řadu změn a podstatným způsobem upravila jeho strukturu. Evropský parlament současně přijal k návrhu Komise 53 změn.
  Postoj Rady v prvním čtení tudíž mění původní návrh Komise tím, že jej částečně přepracovává na základě dohody dosažené s Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

9.

Rada do původního znění návrhu zanesla řadu změn a podstatným způsobem upravila jeho strukturu. Evropský parlament současně přijal k návrhu Komise 53 změn.

Postoj Rady v prvním čtení tudíž mění původní návrh Komise tím, že jej částečně přepracovává na základě dohody dosažené s Evropským parlamentem.

B.   Klíčové politické otázky

10.   Definice

Definice „celních předpisů“ byla změněna v souladu s nařízením (EU) č. 952/2013; vloženy pak byly definice „celního území Unie“ a „dopravců“.

11.   Přípustné důkazy

Rada vyjasnila pravidla upravující přípustnost důkazů ve správním a soudním řízení.

12.   Rejstříky

Byl jasněji vymezen cíl, obsah a použití rejstříků zřízených na základě tohoto nařízení. Rada stanovila, že členské státy by měly disponovat přístupem do rejstříku zpráv o stavu kontejneru („rejstřík CSM“) na téže úrovni jako Komise a že dopravci by do rejstříku CSM měli předávat údaje týkající se vývozu dodávek citlivého zboží, jako jsou tabák a tabákové výrobky, alkohol a alkoholické nápoje a energetické produkty. Byla vypuštěna možnost předávání vybraných údajů z „rejstříku údajů o dovozu, vývozu, tranzitu“ mezinárodním organizacím nebo agenturám EU.

13.   Pohyb kontejnerů mezi třetími zeměmi

Rada vyjasnila pravidla týkající se těch případů pohybu kontejnerů, o nichž se zprávy do rejstříku CSM nepředávají.

14.   Ochrana údajů

Odkazy na pravidla pro ochranu údajů byly sjednoceny v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

15.   Žádost o dokumenty adresovaná členským státům ze strany Komise

Rada vyjasnila, že členské státy by na žádost Komise měly poskytnout dokumenty podporující dovozní a vývozní prohlášení a že takovou žádost je třeba vyřídit ve lhůtě čtyř týdnů.

16.   Uchovávání údajů

Údaje obsažené v celním informačním systému by měly být uchovávány nejvýše po dobu pěti let, přičemž v odůvodněných případech lze tuto dobu prodloužit o další dva roky.

17.   Posouzení

Rada do návrhu vnesla ustanovení, podle něhož Komise dva roky od vstupu nařízení v platnost posoudí, zda není nutno v příslušných rejstřících rozšířit údaje o vývozu a údaje o pohybu pozemní a leteckou cestou.

18.   Datum použitelnosti

Datum použitelnosti bylo stanoveno na 1. září 2016, a to se zřetelem na akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty, jež bude třeba přijmout, a na přípravné činnosti, které budou muset vykonat členské státy.

19.   Body odůvodnění

Body odůvodnění Rada změnila tak, aby byly v souladu s pozměněnými normativními částmi nařízení a aby zohledňovaly některé připomínky vyjádřené Evropským parlamentem.

IV.   ZÁVĚR

Při stanovení svého postoje Rada plně zohlednila návrh Komise a postoj Evropského parlamentu v prvním čtení.

---

(1)  8658/14 CODEC 1023 UD 112 AGRI 294 ENFOCUSTOMS 46 PE 250.

(2)  Lotyšské předsednictví se poté v lednu roku 2015 zabývalo řadou nevyřešených technických otázek.

---

| 21.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 239/14

---

POSTOJ RADY (EU) č. 11/2015 V PRVNÍM ČTENÍ

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie

Přijatý Radou dne 23. června 2015

(2015/C 239/03)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména čl. 254 první pododstavec a čl. 281 druhý pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 106a odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na žádost Soudního dvora,

s ohledem na stanovisko Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku postupného rozšiřování oblastí, v nichž je Tribunál od svého vzniku příslušný rozhodovat, je mu v průběhu let předkládán narůstající počet věcí, což postupně vede k nárůstu počtu věcí, v nichž řízení nebylo ukončeno. To má pak dopad na délku řízení. |
| --- | --- |

(1)

V důsledku postupného rozšiřování oblastí, v nichž je Tribunál od svého vzniku příslušný rozhodovat, je mu v průběhu let předkládán narůstající počet věcí, což postupně vede k nárůstu počtu věcí, v nichž řízení nebylo ukončeno. To má pak dopad na délku řízení.

| (2) | Je zřejmé, že délka řízení je v současnosti pro strany stěží přijatelná, zejména s ohledem na požadavky stanovené jak v článku 47 Listiny základních svobod Evropské unie, tak v článku 6 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod. |
| --- | --- |

(2)

Je zřejmé, že délka řízení je v současnosti pro strany stěží přijatelná, zejména s ohledem na požadavky stanovené jak v článku 47 Listiny základních svobod Evropské unie, tak v článku 6 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod.

| (3) | Situace, v níž se nachází Tribunál, má strukturální příčiny související mimo jiné jak s nárůstem intenzity a různorodosti právních aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie, tak s objemem a složitostí věcí předkládaných Tribunálu, zejména v oblastech hospodářské soutěže a státních podpor. |
| --- | --- |

(3)

Situace, v níž se nachází Tribunál, má strukturální příčiny související mimo jiné jak s nárůstem intenzity a různorodosti právních aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie, tak s objemem a složitostí věcí předkládaných Tribunálu, zejména v oblastech hospodářské soutěže a státních podpor.

| (4) | V důsledku toho je třeba přijmout opatření nutná k tomu, aby bylo možné této situaci čelit, s tím, že využití možnosti stanovené ve Smlouvách zvýšit počet soudců Tribunálu by umožnilo v krátké době snížit objem dosud neprojednaných věcí i omezit případy nepřiměřené délky řízení u tohoto soudu. |
| --- | --- |

(4)

V důsledku toho je třeba přijmout opatření nutná k tomu, aby bylo možné této situaci čelit, s tím, že využití možnosti stanovené ve Smlouvách zvýšit počet soudců Tribunálu by umožnilo v krátké době snížit objem dosud neprojednaných věcí i omezit případy nepřiměřené délky řízení u tohoto soudu.

| (5) | S ohledem na pravděpodobný vývoj nápadu Tribunálu by měl být počet soudců stanoven na 56 na konci třífázového procesu, tak aby v žádném okamžiku nemohli v Tribunálu zasedat více než dva soudci jmenovaní na návrh stejného členského státu. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na pravděpodobný vývoj nápadu Tribunálu by měl být počet soudců stanoven na 56 na konci třífázového procesu, tak aby v žádném okamžiku nemohli v Tribunálu zasedat více než dva soudci jmenovaní na návrh stejného členského státu.

| (6) | Za účelem urychleného snížení množství dosud neprojednaných věcí by mělo ... (2) nastoupit do funkce dvanáct dodatečných soudců. |
| --- | --- |

(6)

Za účelem urychleného snížení množství dosud neprojednaných věcí by mělo ... (2) nastoupit do funkce dvanáct dodatečných soudců.

| (7) | V září 2016 by měly být pravomoci pro rozhodování v prvním stupni ve věcech unijní veřejné služby a místa sedmi soudců u Soudu pro veřejnou službu na základě budoucí legislativní žádosti Soudního dvora přeneseny na Tribunál. |
| --- | --- |

(7)

V září 2016 by měly být pravomoci pro rozhodování v prvním stupni ve věcech unijní veřejné služby a místa sedmi soudců u Soudu pro veřejnou službu na základě budoucí legislativní žádosti Soudního dvora přeneseny na Tribunál.

| (8) | V září 2019 by mělo do funkce nastoupit zbývajících devět dodatečných soudců. Za účelem zajištění nákladové efektivnosti by to nemělo vést k náboru dodatečných referendářů či jiného podpůrného personálu. Vnitřní reorganizační opatření v rámci tohoto orgánu by měla zajistit, že budou efektivně využity stávající lidské zdroje. |
| --- | --- |

(8)

V září 2019 by mělo do funkce nastoupit zbývajících devět dodatečných soudců. Za účelem zajištění nákladové efektivnosti by to nemělo vést k náboru dodatečných referendářů či jiného podpůrného personálu. Vnitřní reorganizační opatření v rámci tohoto orgánu by měla zajistit, že budou efektivně využity stávající lidské zdroje.

| (9) | Je nutné odpovídajícím způsobem upravit ustanovení statutu Soudního dvora Evropské unie o částečné obměně soudců a generálních advokátů, k níž dochází každé tři roky. |
| --- | --- |

(9)

Je nutné odpovídajícím způsobem upravit ustanovení statutu Soudního dvora Evropské unie o částečné obměně soudců a generálních advokátů, k níž dochází každé tři roky.

| (10) | Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, |
| --- | --- |

(10)

Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie se mění takto:

| 1) | Článek 9 se nahrazuje tímto:
  „Článek 9
  Částečná obměna, k níž dochází každé tři roky, se týká poloviny počtu soudců. Je-li počet soudců lichý, určí se počet soudců, kteří mají být obměněni, střídavě jako nejbližší vyšší číslo, než je jedna polovina počtu soudců, a nejbližší nižší číslo, než je jedna polovina.
  První odstavec se použije i na částečnou obměnu generálních advokátů, k níž dochází každé tři roky.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 9 se nahrazuje tímto:

„Článek 9

Částečná obměna, k níž dochází každé tři roky, se týká poloviny počtu soudců. Je-li počet soudců lichý, určí se počet soudců, kteří mají být obměněni, střídavě jako nejbližší vyšší číslo, než je jedna polovina počtu soudců, a nejbližší nižší číslo, než je jedna polovina.

První odstavec se použije i na částečnou obměnu generálních advokátů, k níž dochází každé tři roky.“

| 2) | Článek 48 se nahrazuje tímto:
  „Článek 48
  Tribunál se skládá ze:






  a) | 40 soudců od ... (3); |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 48 se nahrazuje tímto:

„Článek 48

Tribunál se skládá ze:

a)

40 soudců od ... (3);

| b) | 47 soudců od 1. září 2016; |
| --- | --- |

b)

47 soudců od 1. září 2016;

| c) | dvou soudců za každý členský stát od 1. září 2019.“ |
| --- | --- |

c)

dvou soudců za každý členský stát od 1. září 2019.“

Článek 2

Funkční období dodatečných soudců Tribunálu jmenovaných podle článku 48 Protokolu č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie se stanoví takto:

| a) | Funkční období šesti ze dvanácti dodatečných soudců jmenovaných od ... (3) končí dnem 31. srpna 2016. Těchto šest soudců bude určeno losem. Funkční období ostatních šesti soudců končí dnem 31. srpna 2019. |
| --- | --- |

a)

Funkční období šesti ze dvanácti dodatečných soudců jmenovaných od ... (3) končí dnem 31. srpna 2016. Těchto šest soudců bude určeno losem. Funkční období ostatních šesti soudců končí dnem 31. srpna 2019.

| b) | Funkční období tří ze sedmi dodatečných soudců jmenovaných od 1. září 2016 končí dnem 31. srpna 2019. Tito tři soudci budou určeni losem. Funkční období ostatních čtyř soudců končí dnem 31. srpna 2022. |
| --- | --- |

b)

Funkční období tří ze sedmi dodatečných soudců jmenovaných od 1. září 2016 končí dnem 31. srpna 2019. Tito tři soudci budou určeni losem. Funkční období ostatních čtyř soudců končí dnem 31. srpna 2022.

| c) | Funkční období čtyř z devíti dodatečných soudců jmenovaných od 1. září 2019 končí dnem 31. srpna 2022. Tito čtyři soudci budou určeni losem. Funkční období ostatních pěti soudců končí dnem 31. srpna 2025. |
| --- | --- |

c)

Funkční období čtyř z devíti dodatečných soudců jmenovaných od 1. září 2019 končí dnem 31. srpna 2022. Tito čtyři soudci budou určeni losem. Funkční období ostatních pěti soudců končí dnem 31. srpna 2025.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. dubna 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 23. června 2015.

1

(2)  „v září roku 2015“ nebo „ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost“, pokud by datum vstupu tohoto nařízení v platnost bylo po 31. srpnu 2015.

2

(3)  „1. září 2015“ nebo datum vstupu tohoto nařízení v platnost, pokud by datum vstupu tohoto nařízení v platnost bylo po 1. září 2015.

3

---

| 21.7.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 239/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 239/17

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 11/2015 v prvním čtení k nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie

(2015/C 239/04)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 28. března 2011 Soudní dvůr předložil legislativní podnět (1) podle čl. 281 druhého pododstavce SFEU na změnu protokolu o statutu Soudního dvora, který zahrnoval mimo jiné zvýšení počtu soudců Tribunálu o 12 osob. Zatímco ostatní navržené změny byly přijaty dne 11. srpna 2012, nebylo možné dosáhnout dohody v rámci Rady, pokud jde o zvýšení počtu soudců. |
| --- | --- |

1.

Dne 28. března 2011 Soudní dvůr předložil legislativní podnět (1) podle čl. 281 druhého pododstavce SFEU na změnu protokolu o statutu Soudního dvora, který zahrnoval mimo jiné zvýšení počtu soudců Tribunálu o 12 osob. Zatímco ostatní navržené změny byly přijaty dne 11. srpna 2012, nebylo možné dosáhnout dohody v rámci Rady, pokud jde o zvýšení počtu soudců.

| 2. | Evropský parlament přijal na svém plenárním zasedání dne 15. dubna 2014 svůj postoj v prvním čtení k návrhu Soudního dvora, v němž zvýšení počtu soudců Tribunálu o 12 osob podpořil. |
| --- | --- |

2.

Evropský parlament přijal na svém plenárním zasedání dne 15. dubna 2014 svůj postoj v prvním čtení k návrhu Soudního dvora, v němž zvýšení počtu soudců Tribunálu o 12 osob podpořil.

| 3. | V této souvislosti a s přihlédnutím k významnému nárůstu soudní agendy Tribunálu od předložení původního návrhu Soudní dvůr dne 13. října 2014 navrhl (2), aby jej společní normotvůrci změnili tak, aby byl počet soudců Tribunálu zdvojnásoben ve třech etapách do roku 2019, včetně začlenění Soudu pro veřejnou službu do Tribunálu, což povede k čistému zvýšení počtu soudců o 21 dodatečných soudců. |
| --- | --- |

3.

V této souvislosti a s přihlédnutím k významnému nárůstu soudní agendy Tribunálu od předložení původního návrhu Soudní dvůr dne 13. října 2014 navrhl (2), aby jej společní normotvůrci změnili tak, aby byl počet soudců Tribunálu zdvojnásoben ve třech etapách do roku 2019, včetně začlenění Soudu pro veřejnou službu do Tribunálu, což povede k čistému zvýšení počtu soudců o 21 dodatečných soudců.

| 4. | Na tomto základě dosáhl Výbor stálých zástupců dne 11. prosince 2014 v zásadě dohody ohledně základních prvků reformy ve znění uvedeném v dokumentu 16576/14 ze dne 8. prosince 2014. |
| --- | --- |

4.

Na tomto základě dosáhl Výbor stálých zástupců dne 11. prosince 2014 v zásadě dohody ohledně základních prvků reformy ve znění uvedeném v dokumentu 16576/14 ze dne 8. prosince 2014.

| 5. | Během prvního pololetí roku 2015 se předsednictví pokusilo zahájit neformální jednání s Výborem Evropského parlamentu pro právní záležitosti v rámci čtyřstranných rozhovorů, za účasti Soudního dvora a Komise, za účelem dosažení „dohody na začátku druhého čtení“ o reformě, přičemž by Rada přijala svůj postoj v prvním čtení na základě předem dohodnutého znění, jenž by pak Evropský parlament mohl schválit podle čl. 294 odst. 7 písm. a) SFEU. Toto úsilí však nebylo korunováno úspěchem. |
| --- | --- |

5.

Během prvního pololetí roku 2015 se předsednictví pokusilo zahájit neformální jednání s Výborem Evropského parlamentu pro právní záležitosti v rámci čtyřstranných rozhovorů, za účasti Soudního dvora a Komise, za účelem dosažení „dohody na začátku druhého čtení“ o reformě, přičemž by Rada přijala svůj postoj v prvním čtení na základě předem dohodnutého znění, jenž by pak Evropský parlament mohl schválit podle čl. 294 odst. 7 písm. a) SFEU. Toto úsilí však nebylo korunováno úspěchem.

| 6. | Za těchto okolností se Rada rozhodla přijmout svůj postoj v prvním čtení podle čl. 294 odst. 5 SFEU a postoupit jej Evropskému parlamentu spolu s tímto odůvodněním. |
| --- | --- |

6.

Za těchto okolností se Rada rozhodla přijmout svůj postoj v prvním čtení podle čl. 294 odst. 5 SFEU a postoupit jej Evropskému parlamentu spolu s tímto odůvodněním.

II.   CÍL

| 7. | V důsledku postupného rozšiřování oblastí, v nichž je Tribunál příslušný rozhodovat, je mu v průběhu let předkládán narůstající počet věcí, což postupně vede k nárůstu počtu věcí, v nichž řízení před tímto soudem nebylo ukončeno. To má dopad na dobu trvání řízení, což je nepřijatelné z hlediska stran a neslučitelné s povinností Unie zajistit, aby byl rozsudek vydán v přiměřené lhůtě, jak je stanoveno v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie. Toto je důvodem k obavám, zejména v oblastech hospodářské soutěže a státních podpor. |
| --- | --- |

7.

V důsledku postupného rozšiřování oblastí, v nichž je Tribunál příslušný rozhodovat, je mu v průběhu let předkládán narůstající počet věcí, což postupně vede k nárůstu počtu věcí, v nichž řízení před tímto soudem nebylo ukončeno. To má dopad na dobu trvání řízení, což je nepřijatelné z hlediska stran a neslučitelné s povinností Unie zajistit, aby byl rozsudek vydán v přiměřené lhůtě, jak je stanoveno v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie. Toto je důvodem k obavám, zejména v oblastech hospodářské soutěže a státních podpor.

| 8. | S přihlédnutím k významnému nárůstu soudní agendy Tribunálu od roku 2011 navrhl Soudní dvůr, jak je uvedeno výše v bodu 3, dne 13. října 2014, aby společní normotvůrci změnili svůj původní návrh tak, aby byl počet soudců Tribunálu zdvojnásoben ve třech etapách do roku 2019, včetně začlenění Soudu pro veřejnou službu do Tribunálu, za účelem dosažení těchto cílů:






  — | vyřizovat takový počet věcí, který odpovídá počtu zahájených věcí, a zastavit tak nárůst počtu projednávaných věcí; |
| --- | --- | --- |

8.

S přihlédnutím k významnému nárůstu soudní agendy Tribunálu od roku 2011 navrhl Soudní dvůr, jak je uvedeno výše v bodu 3, dne 13. října 2014, aby společní normotvůrci změnili svůj původní návrh tak, aby byl počet soudců Tribunálu zdvojnásoben ve třech etapách do roku 2019, včetně začlenění Soudu pro veřejnou službu do Tribunálu, za účelem dosažení těchto cílů:

—

vyřizovat takový počet věcí, který odpovídá počtu zahájených věcí, a zastavit tak nárůst počtu projednávaných věcí;

| — | snížit počet projednávaných věcí; |
| --- | --- |

—

snížit počet projednávaných věcí;

| — | zkrátit délku řízení před Tribunálem a snížit tak riziko, že bude Evropská unie odsouzena pro porušení článku 47 Listiny; |
| --- | --- |

—

zkrátit délku řízení před Tribunálem a snížit tak riziko, že bude Evropská unie odsouzena pro porušení článku 47 Listiny;

| — | zjednodušit strukturu soudů Evropské unie a podpořit soudržnost judikatury; |
| --- | --- |

—

zjednodušit strukturu soudů Evropské unie a podpořit soudržnost judikatury;

| — | zajistit větší flexibilitu při vyřizování věcí tím, že se Tribunálu umožní, aby v zájmu řádného výkonu spravedlnosti přidělil větší či menší počet soudců k jednomu či několika senátům v závislosti na vývoji soudní agendy nebo aby pověřil některé senáty rozhodováním věcí v určitých oblastech; |
| --- | --- |

—

zajistit větší flexibilitu při vyřizování věcí tím, že se Tribunálu umožní, aby v zájmu řádného výkonu spravedlnosti přidělil větší či menší počet soudců k jednomu či několika senátům v závislosti na vývoji soudní agendy nebo aby pověřil některé senáty rozhodováním věcí v určitých oblastech;

| — | vyřešit stále se opakující problémy spojené se jmenováním soudců Soudu pro veřejnou službu a zamezit podobným problémům, jež by mohly vzniknout při jmenování dodatečných soudců Tribunálu; |
| --- | --- |

—

vyřešit stále se opakující problémy spojené se jmenováním soudců Soudu pro veřejnou službu a zamezit podobným problémům, jež by mohly vzniknout při jmenování dodatečných soudců Tribunálu;

| — | vrátit Soudnímu dvoru pravomoc rozhodovat o kasačních opravných prostředcích ve sporech mezi Unií a jejími zaměstnanci, čímž se stane nadbytečným jak přezkumné řízení (které se v praxi ukázalo být dosti složité), tak i funkce přechodného soudce u Soudu pro veřejnou službu. |
| --- | --- |

—

vrátit Soudnímu dvoru pravomoc rozhodovat o kasačních opravných prostředcích ve sporech mezi Unií a jejími zaměstnanci, čímž se stane nadbytečným jak přezkumné řízení (které se v praxi ukázalo být dosti složité), tak i funkce přechodného soudce u Soudu pro veřejnou službu.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

| 9. | Postoj Rady v prvním čtení v zásadě odpovídá návrhu Soudního dvora ze dne 13. října 2014 (viz bod 3 výše), byť se sníženými náklady. Předpokládá zvýšení počtu soudců Tribunálu na 56 ve třech etapách:






  — | od září 2015 (nebo ode dne vstupu v platnost pozměňujícího nařízení, pokud je tento den stanoven až po 1. září 2015): zvýšení počtu soudců o 12 osob; |
| --- | --- | --- |

9.

Postoj Rady v prvním čtení v zásadě odpovídá návrhu Soudního dvora ze dne 13. října 2014 (viz bod 3 výše), byť se sníženými náklady. Předpokládá zvýšení počtu soudců Tribunálu na 56 ve třech etapách:

—

od září 2015 (nebo ode dne vstupu v platnost pozměňujícího nařízení, pokud je tento den stanoven až po 1. září 2015): zvýšení počtu soudců o 12 osob;

| — | od září 2016: přenesení pravomoci pro rozhodování v prvním stupni ve věcech unijní veřejné služby na Tribunál a začlenění míst 7 soudců Soudu pro veřejnou službu do Tribunálu na základě budoucí legislativní žádosti Soudního dvora s výhradou jejího přijetí Evropským parlamentem a Radou. |
| --- | --- |

—

od září 2016: přenesení pravomoci pro rozhodování v prvním stupni ve věcech unijní veřejné služby na Tribunál a začlenění míst 7 soudců Soudu pro veřejnou službu do Tribunálu na základě budoucí legislativní žádosti Soudního dvora s výhradou jejího přijetí Evropským parlamentem a Radou.

| — | od září 2019: zvýšení počtu soudců o 9 osob. |
| --- | --- |

—

od září 2019: zvýšení počtu soudců o 9 osob.

| 10. | Během 1. a 2. etapy by každý z dodatečných soudců měl tři referendáře. Jak je však uvedeno v 9. bodě odůvodnění a dohodnuto se Soudním dvorem, neměla by třetí etapa mít za následek žádné dodatečné administrativní náklady (žádné přijímání dodatečných referendářů a asistentů). |
| --- | --- |

10.

Během 1. a 2. etapy by každý z dodatečných soudců měl tři referendáře. Jak je však uvedeno v 9. bodě odůvodnění a dohodnuto se Soudním dvorem, neměla by třetí etapa mít za následek žádné dodatečné administrativní náklady (žádné přijímání dodatečných referendářů a asistentů).

| 11. | Kromě toho Soudní dvůr jako část politického kompromisu předloží roční údaje týkající se jeho soudní činnosti, včetně vývoje odvolacích řízení, a v případě potřeby navrhne vhodná opatření. Rovněž je dohodnuto, že ve druhé a třetí etapě rozšíření Tribunálu bude provedeno posouzení situace Tribunálu, jež by v případě potřeby mohlo vést k některým úpravám, přičemž se rozumí, že tyto úpravy se nedotknou počtu soudců, ale mohou zahrnovat jakýkoli jiný aspekt související s fungováním a správními výdaji soudu. Závěrem se očekává, že Tribunál provede přezkum své vnitřní organizace a svého jednacího řádu a že na tomto základě přijme nezbytná opatření a předloží vhodné návrhy Radě ke schválení v dostatečném předstihu před závěrečnou etapou rozšíření v roce 2019. |
| --- | --- |

11.

Kromě toho Soudní dvůr jako část politického kompromisu předloží roční údaje týkající se jeho soudní činnosti, včetně vývoje odvolacích řízení, a v případě potřeby navrhne vhodná opatření. Rovněž je dohodnuto, že ve druhé a třetí etapě rozšíření Tribunálu bude provedeno posouzení situace Tribunálu, jež by v případě potřeby mohlo vést k některým úpravám, přičemž se rozumí, že tyto úpravy se nedotknou počtu soudců, ale mohou zahrnovat jakýkoli jiný aspekt související s fungováním a správními výdaji soudu. Závěrem se očekává, že Tribunál provede přezkum své vnitřní organizace a svého jednacího řádu a že na tomto základě přijme nezbytná opatření a předloží vhodné návrhy Radě ke schválení v dostatečném předstihu před závěrečnou etapou rozšíření v roce 2019.

| 12. | Rada se domnívá, že tato reforma Tribunálu je nezbytná, neboť počet projednávaných věcí a nepřiměřená délka řízení v roce 2015 jsou mnohem vyšší než v roce 2011, kdy Soudní dvůr předložil svůj původní legislativní podnět ohledně 12 dodatečných soudců. V roce 2010 činil počet nových věcí 636. V roce 2014 bylo 912 nových věcí, což představuje nárůst o 43 % za 4 roky. To vedlo k situaci, kdy strany čekají někdy více než čtyři roky na vydání rozsudku, zejména ve věcech týkajících se hospodářských subjektů v oblasti hospodářské soutěže a státní podpory, a během této doby jsou blokovány významné částky, které proto nemohou být investovány do evropského hospodářství. Kromě toho opožděné rozsudky již vedly k uplatňování nároků na náhradu škody vůči Unii. Vedle poškození pověsti Evropské unie za nedodržování její vlastní Listiny základních práv přináší neexistence reformy Tribunálu tedy značné náklady evropskému hospodářství a daňovým poplatníkům. |
| --- | --- |

12.

Rada se domnívá, že tato reforma Tribunálu je nezbytná, neboť počet projednávaných věcí a nepřiměřená délka řízení v roce 2015 jsou mnohem vyšší než v roce 2011, kdy Soudní dvůr předložil svůj původní legislativní podnět ohledně 12 dodatečných soudců. V roce 2010 činil počet nových věcí 636. V roce 2014 bylo 912 nových věcí, což představuje nárůst o 43 % za 4 roky. To vedlo k situaci, kdy strany čekají někdy více než čtyři roky na vydání rozsudku, zejména ve věcech týkajících se hospodářských subjektů v oblasti hospodářské soutěže a státní podpory, a během této doby jsou blokovány významné částky, které proto nemohou být investovány do evropského hospodářství. Kromě toho opožděné rozsudky již vedly k uplatňování nároků na náhradu škody vůči Unii. Vedle poškození pověsti Evropské unie za nedodržování její vlastní Listiny základních práv přináší neexistence reformy Tribunálu tedy značné náklady evropskému hospodářství a daňovým poplatníkům.

| 13. | V této souvislosti je zvýšení počtu soudců o 21 osob oprávněné. Ve srovnání s nárůstem soudní agendy o 43 % představuje postoj Rady v prvním čtení další zvýšení počtu soudců pouze o 22 % (ze 40 na 49), pokud vyloučíme 7 míst převedených ze Soudu pro veřejnou službu, která budou neutrální, pokud jde o kapacitu Tribunálu, jelikož pracovní zátěž ve věcech veřejné služby (mezi 150 do 200 věcmi ročně) bude od roku 2016 rovněž záležitostí Tribunálu. Kromě toho nové právní předpisy, které již byly přijaty nebo jsou v současné době předmětem jednání, pravděpodobně povedou k dalšímu zvýšení počtu věcí předkládaných Tribunálu. |
| --- | --- |

13.

V této souvislosti je zvýšení počtu soudců o 21 osob oprávněné. Ve srovnání s nárůstem soudní agendy o 43 % představuje postoj Rady v prvním čtení další zvýšení počtu soudců pouze o 22 % (ze 40 na 49), pokud vyloučíme 7 míst převedených ze Soudu pro veřejnou službu, která budou neutrální, pokud jde o kapacitu Tribunálu, jelikož pracovní zátěž ve věcech veřejné služby (mezi 150 do 200 věcmi ročně) bude od roku 2016 rovněž záležitostí Tribunálu. Kromě toho nové právní předpisy, které již byly přijaty nebo jsou v současné době předmětem jednání, pravděpodobně povedou k dalšímu zvýšení počtu věcí předkládaných Tribunálu.

| 14. | Snížení počtu příslušných soudů ze tří na dva přinese zjednodušení soudního systému, posílí soudržnost judikatury a povede k rozsáhlým úsporám. Reforma umožní specializaci senátů Tribunálu se zjevnými pozitivními důsledky pro jeho produktivitu. Umožní rovněž, aby Tribunál zlepšil důkladnost projednávání, neboť bude rozhodovat častěji v senátech složených z pěti soudců namísto tří, a aby v případě potřeby vyzval členy Tribunálu k plnění úkolů generálního advokáta. |
| --- | --- |

14.

Snížení počtu příslušných soudů ze tří na dva přinese zjednodušení soudního systému, posílí soudržnost judikatury a povede k rozsáhlým úsporám. Reforma umožní specializaci senátů Tribunálu se zjevnými pozitivními důsledky pro jeho produktivitu. Umožní rovněž, aby Tribunál zlepšil důkladnost projednávání, neboť bude rozhodovat častěji v senátech složených z pěti soudců namísto tří, a aby v případě potřeby vyzval členy Tribunálu k plnění úkolů generálního advokáta.

| 15. | Náklady reformy, které by byly výsledkem postoje Rady v prvním čtení (viz 10. a 11. bod výše), by znamenaly roční dodatečné náklady ve výši 13,5 milionu EUR v čistých částkách za plného provozu, oproti původnímu návrhu, jenž dospěl k částce 11,2 milionů EUR pro 12 dodatečných soudců a byl již přijat Evropským parlamentem v jeho postoji v prvním čtení. Postoj Rady v prvním čtení tedy představuje zvýšení celkových nákladů na reformu o 20 % ve srovnání s návrhem z roku 2011, přičemž se za stejnou dobu zvýšil počet nových věcí předkládaných za rok Tribunálu o 43 %. Pokud vezmeme v úvahu také náklady v případě neprovedení reformy, zdají se být tyto náklady mírné a odůvodněné. |
| --- | --- |

15.

Náklady reformy, které by byly výsledkem postoje Rady v prvním čtení (viz 10. a 11. bod výše), by znamenaly roční dodatečné náklady ve výši 13,5 milionu EUR v čistých částkách za plného provozu, oproti původnímu návrhu, jenž dospěl k částce 11,2 milionů EUR pro 12 dodatečných soudců a byl již přijat Evropským parlamentem v jeho postoji v prvním čtení. Postoj Rady v prvním čtení tedy představuje zvýšení celkových nákladů na reformu o 20 % ve srovnání s návrhem z roku 2011, přičemž se za stejnou dobu zvýšil počet nových věcí předkládaných za rok Tribunálu o 43 %. Pokud vezmeme v úvahu také náklady v případě neprovedení reformy, zdají se být tyto náklady mírné a odůvodněné.

IV.   ZÁVĚR

| 16. | Reforma, již předpokládá postoj Rady v prvním čtení, po přijetí poskytne jurisdikcím Unie udržitelné a dlouhodobé řešení současných výzev, kterým čelí, a umožní jim plnit jejich úkoly při dodržení stanovených lhůt a norem kvality, které evropští občané a společnosti oprávněně očekávají v Unii, jež je založena na zásadě právního státu. |
| --- | --- |

16.

Reforma, již předpokládá postoj Rady v prvním čtení, po přijetí poskytne jurisdikcím Unie udržitelné a dlouhodobé řešení současných výzev, kterým čelí, a umožní jim plnit jejich úkoly při dodržení stanovených lhůt a norem kvality, které evropští občané a společnosti oprávněně očekávají v Unii, jež je založena na zásadě právního státu.

---

(1)  Dokument 8787/11.

(2)  Dokument 14448/14 + COR 1.

---