# Eiropas Savienības C 260/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 260 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 7. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 260

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 7. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | 112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā |
| 2015/C 260/01 | Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas prioritātēm sestajam pilnvaru termiņam 2015—2020 | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | 112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā |
| 2015/C 260/02 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Jūras vides efektīvāka aizsardzība | 6 |
| 2015/C 260/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai | 12 |
| 2015/C 260/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Taisnīgas tirdzniecības veicināšana Eiropas vietējā un reģionālajā līmenī | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā

2015/C 260/01

Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas prioritātēm sestajam pilnvaru termiņam 2015—2020

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā

2015/C 260/02

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Jūras vides efektīvāka aizsardzība

6

2015/C 260/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai

12

2015/C 260/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Taisnīgas tirdzniecības veicināšana Eiropas vietējā un reģionālajā līmenī

17

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | 112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā |
| 2015/C 260/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes | 22 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā

2015/C 260/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes

22

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā

| 7.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 260/1

---

Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas prioritātēm sestajam pilnvaru termiņam 2015—2020

(2015/C 260/01)

Pašreizējā piecu gadu pilnvaru termiņā (2015–2020) Eiropas Reģionu komiteja (RK) izvirza šādas svarīgākās prioritātes:

I.   
  Jauns starts Eiropas ekonomikai: darbvietu un ilgtspējīgas izaugsmes radīšana pilsētās un reģionos, lai uzlabotu iedzīvotāju dzīves kvalitāti.

Lai stimulētu mērķtiecīgus ieguldījumus reālajā ekonomikā un veicinātu paraugprakses apmaiņu, ir vajadzīga augšupēja pieeja, kas ietver reģionālo un vietējo pašvaldību iesaistīšanu Eiropas partnerībās. Vienlaikus tiks ņemtas vērā arī iedzīvotāju prasības pēc kvalitatīviem tēriņiem un sabiedriskās politikas pareizas īstenošanas. Jauns uzņēmējdarbības gars kopā ar funkcionējošu digitālo vienoto tirgu un lietpratīgu specializāciju varētu radīt jaunas prasmes un zināšanas, inovāciju un nodarbinātību.

RK uzsver šādus pasākumus minētās prioritātes īstenošanai:

| 1) | izmantot pozitīvas ekonomikas tendences un pārvērst tās par ilgtspējīgām darbvietām, īpaši pievēršoties izglītībai, kā arī prasmju un apmācības pielāgošanai darba tirgus vajadzībām. It īpaši vajadzīga augstas kvalitātes vispārējā izglītība un arodapmācība, lielāks mācekļa vietu piedāvājums un mobilitātes uzlabošana, lai varētu uzlabot augstā bezdarba līmeņa skarto jauniešu dzīves apstākļus. Šajos centienos lietderīga var būt pozitīvā pieredze, kas saistīta ar duālo arodapmācības sistēmu; |
| --- | --- |

1)

izmantot pozitīvas ekonomikas tendences un pārvērst tās par ilgtspējīgām darbvietām, īpaši pievēršoties izglītībai, kā arī prasmju un apmācības pielāgošanai darba tirgus vajadzībām. It īpaši vajadzīga augstas kvalitātes vispārējā izglītība un arodapmācība, lielāks mācekļa vietu piedāvājums un mobilitātes uzlabošana, lai varētu uzlabot augstā bezdarba līmeņa skarto jauniešu dzīves apstākļus. Šajos centienos lietderīga var būt pozitīvā pieredze, kas saistīta ar duālo arodapmācības sistēmu;

| 2) | partnerībā ar Eiropas Investīciju banku uzraudzīt Eiropas strukturālo un investīciju fondu un Eiropas Stratēģiskā investīciju fonda izmantošanu, vienlaikus saglabājot solidaritāti ar vismazāk attīstītajiem reģioniem; |
| --- | --- |

2)

partnerībā ar Eiropas Investīciju banku uzraudzīt Eiropas strukturālo un investīciju fondu un Eiropas Stratēģiskā investīciju fonda izmantošanu, vienlaikus saglabājot solidaritāti ar vismazāk attīstītajiem reģioniem;

| 3) | stiprināt ES un ekonomiskās un monetārās savienības sociālo dimensiju, izstrādājot reformu iniciatīvas nolūkā paātrināt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto sociālo mērķu sasniegšanu un automātisko stabilizatoru savstarpējo koordinēšanu EMS līmenī; |
| --- | --- |

3)

stiprināt ES un ekonomiskās un monetārās savienības sociālo dimensiju, izstrādājot reformu iniciatīvas nolūkā paātrināt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto sociālo mērķu sasniegšanu un automātisko stabilizatoru savstarpējo koordinēšanu EMS līmenī;

| 4) | līdzdarboties daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam starpposma pārskatīšanā un turpmākajā kohēzijas politikā; aicināt pārskatīt ES pašas resursus un atbalstīt publisko budžetu pielāgošanu reģionāli orientētiem, uz tēriņu kvalitāti vērstiem mērķiem noteikt pietiekamus maksājumu apropriāciju līmeņus; |
| --- | --- |

4)

līdzdarboties daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam starpposma pārskatīšanā un turpmākajā kohēzijas politikā; aicināt pārskatīt ES pašas resursus un atbalstīt publisko budžetu pielāgošanu reģionāli orientētiem, uz tēriņu kvalitāti vērstiem mērķiem noteikt pietiekamus maksājumu apropriāciju līmeņus;

| 5) | sekmēt vietējo un reģionālo pašvaldību iespējas veikt investīcijas, atbalstot Eiropas ekonomikas pārvaldības noteikumu elastīgu piemērošanu un vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību saglabāt stabilas valstu finanšu sistēmas, kā arī ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus; |
| --- | --- |

5)

sekmēt vietējo un reģionālo pašvaldību iespējas veikt investīcijas, atbalstot Eiropas ekonomikas pārvaldības noteikumu elastīgu piemērošanu un vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību saglabāt stabilas valstu finanšu sistēmas, kā arī ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus;

| 6) | veicināt dažādo pieejamo ES fondu sinerģiju, stiprinot saikni starp Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un pašreizējiem fondiem, lai panāktu pastiprinošu finansiālu efektu; orientēties uz ES finanšu instrumentu vienkāršošanu; |
| --- | --- |

6)

veicināt dažādo pieejamo ES fondu sinerģiju, stiprinot saikni starp Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un pašreizējiem fondiem, lai panāktu pastiprinošu finansiālu efektu; orientēties uz ES finanšu instrumentu vienkāršošanu;

| 7) | veicināt uzņēmējdarbību: paaugstināt mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju un atbalstīt sociālo ekonomiku, uzlabojot piekļuvi finansējumam, stimulējot inovāciju un atbilstīgu infrastruktūru, kā arī mazinot birokrātiju; |
| --- | --- |

7)

veicināt uzņēmējdarbību: paaugstināt mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju un atbalstīt sociālo ekonomiku, uzlabojot piekļuvi finansējumam, stimulējot inovāciju un atbilstīgu infrastruktūru, kā arī mazinot birokrātiju;

| 8) | uzskata, ka valoda, kultūra un kultūras mantojums ir cilvēces vērtība, atbalsta nacionālo, reģionālo un vietējo identitāti; |
| --- | --- |

8)

uzskata, ka valoda, kultūra un kultūras mantojums ir cilvēces vērtība, atbalsta nacionālo, reģionālo un vietējo identitāti;

| 9) | radīt piemērotus apstākļus digitālu tīklu un pakalpojumu attīstībai. Maksimāli palielināt digitālās ekonomikas izaugsmes potenciālu, ieguldot ātrdarbīgā, uzticamā IKT infrastruktūrā, kā arī pētniecībā un inovācijā, lai sekmētu rūpniecības konkurētspēju, sabiedriskos pakalpojumus, iekļautību un prasmes; |
| --- | --- |

9)

radīt piemērotus apstākļus digitālu tīklu un pakalpojumu attīstībai. Maksimāli palielināt digitālās ekonomikas izaugsmes potenciālu, ieguldot ātrdarbīgā, uzticamā IKT infrastruktūrā, kā arī pētniecībā un inovācijā, lai sekmētu rūpniecības konkurētspēju, sabiedriskos pakalpojumus, iekļautību un prasmes;

| 10) | palielināt reģionu pētniecības un inovācijas spēju un pārvarēt digitālo un inovācijas plaisu starp tiem; uzlabot reģionu konkurētspēju, veicinot lietpratīgu specializāciju un apmainoties ar paraugpraksi; šai nolūkā stimulēt tādus vadošus starpreģionālus tīklus kā, piemēram, iniciatīva Vanguard, kuru S3 darbības vērstas uz rūpniecības atdzimšanu un kuru mērķis ir veicināt pieredzes apmaiņu, izcilības veidošanu un projektu pieteikumu kopīgu izskatīšanu; |
| --- | --- |

10)

palielināt reģionu pētniecības un inovācijas spēju un pārvarēt digitālo un inovācijas plaisu starp tiem; uzlabot reģionu konkurētspēju, veicinot lietpratīgu specializāciju un apmainoties ar paraugpraksi; šai nolūkā stimulēt tādus vadošus starpreģionālus tīklus kā, piemēram, iniciatīva Vanguard, kuru S3 darbības vērstas uz rūpniecības atdzimšanu un kuru mērķis ir veicināt pieredzes apmaiņu, izcilības veidošanu un projektu pieteikumu kopīgu izskatīšanu;

| 11) | pēc iespējas labāk izmantot zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), kas aptver inovācijas ķēdi, un svarīgās pamattehnoloģijas (KET), jo tās ļauj būt līderiem pārejā uz tādu ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām un kas rada zemas oglekļa emisijas; |
| --- | --- |

11)

pēc iespējas labāk izmantot zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), kas aptver inovācijas ķēdi, un svarīgās pamattehnoloģijas (KET), jo tās ļauj būt līderiem pārejā uz tādu ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām un kas rada zemas oglekļa emisijas;

| 12) | atbalstīt patērētāju un uzņēmumu labāku piekļuvi tiešsaistes precēm un pakalpojumiem visā Eiropā, novēršot lielākās atšķirības starp tiešsaistes un bezsaistes vidi un likvidējot šķēršļus pārrobežu darbībām tiešsaistē un vienlaikus gādājot, lai regulatīvā pieeja tādām jaunām apmaiņas formām kā, piemēram, sadarbīgais patēriņš tiktu koordinēta Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

12)

atbalstīt patērētāju un uzņēmumu labāku piekļuvi tiešsaistes precēm un pakalpojumiem visā Eiropā, novēršot lielākās atšķirības starp tiešsaistes un bezsaistes vidi un likvidējot šķēršļus pārrobežu darbībām tiešsaistē un vienlaikus gādājot, lai regulatīvā pieeja tādām jaunām apmaiņas formām kā, piemēram, sadarbīgais patēriņš tiktu koordinēta Eiropas līmenī;

| 13) | atbalstīt novatoriskas e-pārvaldes plašāku izmantošanu, lai atvieglotu iedzīvotāju un uzņēmumu dzīvi, padarot to mazāk atkarīgu no birokrātijas; |
| --- | --- |

13)

atbalstīt novatoriskas e-pārvaldes plašāku izmantošanu, lai atvieglotu iedzīvotāju un uzņēmumu dzīvi, padarot to mazāk atkarīgu no birokrātijas;

| 14) | nodrošināt labākus regulatīvos un finansiālos nosacījumus, lai atvieglotu pašreizējās enerģētikas infrastruktūras modernizāciju un paplašināšanu, kā noteikts ES jaunajos 2030. gada enerģētikas un klimata pārmaiņu mērķos, it īpaši – izveidot pret krīzēm izturīgu enerģētikas savienību, kas nekaitē klimatam, un tādā veidā enerģētikas sektorā radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

14)

nodrošināt labākus regulatīvos un finansiālos nosacījumus, lai atvieglotu pašreizējās enerģētikas infrastruktūras modernizāciju un paplašināšanu, kā noteikts ES jaunajos 2030. gada enerģētikas un klimata pārmaiņu mērķos, it īpaši – izveidot pret krīzēm izturīgu enerģētikas savienību, kas nekaitē klimatam, un tādā veidā enerģētikas sektorā radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus;

| 15) | nodrošināt tiesiskās situācijas stabilitāti, lai atbalstītu ieguldījumus atjaunojamajā enerģijā, tostarp aprites ekonomikā un ekodizaina iniciatīvās. Uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt nepieciešamos resursus, lai pilsētas un reģioni varētu būt ilgtspējīgu enerģētikas projektu īstenošanas priekšgalā; |
| --- | --- |

15)

nodrošināt tiesiskās situācijas stabilitāti, lai atbalstītu ieguldījumus atjaunojamajā enerģijā, tostarp aprites ekonomikā un ekodizaina iniciatīvās. Uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt nepieciešamos resursus, lai pilsētas un reģioni varētu būt ilgtspējīgu enerģētikas projektu īstenošanas priekšgalā;

| 16) | gādāt, lai tiktu stiprināta noturība pret katastrofām, jo tā ir viens no ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu radīšanas priekšnoteikumiem; uzsvērt vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu; |
| --- | --- |

16)

gādāt, lai tiktu stiprināta noturība pret katastrofām, jo tā ir viens no ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu radīšanas priekšnoteikumiem; uzsvērt vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu;

II.   
  Teritoriālā dimensija ES tiesību aktos: rīkoties iedzīvotāju interesēs neatkarīgi no tā, kur viņi izvēlas dzīvot un strādāt.

Ar ES rīcībpolitiku būtu jāpārvar attālums un zināšanu plaisa starp reģioniem un pilsētām, pārvēršot teritoriālās, ekonomiskās, sociālās, kultūras, ģeogrāfiskās un demogrāfiskās īpatnības par priekšrocībām gan pilsētu, gan lauku apvidos.

RK uzsver šādus pasākumus minētās prioritātes īstenošanai:

| 17) | aicināt ES rīcībpolitikā un projektos visā Eiropas Savienības teritorijā iekļaut spēcīgāku teritoriālo dimensiju, tostarp stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanas ietvaros; |
| --- | --- |

17)

aicināt ES rīcībpolitikā un projektos visā Eiropas Savienības teritorijā iekļaut spēcīgāku teritoriālo dimensiju, tostarp stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanas ietvaros;

| 18) | veicināt to, lai demogrāfiskās problēmas tiktu atzītas par draudu visai Eiropas Savienībai un lai tiktu izveidota Eiropas mēroga stratēģija šo problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

18)

veicināt to, lai demogrāfiskās problēmas tiktu atzītas par draudu visai Eiropas Savienībai un lai tiktu izveidota Eiropas mēroga stratēģija šo problēmu risināšanai;

| 19) | pārbaudīt un izvērtēt, kāda teritoriālā ietekme ir ES tiesību aktiem par vienoto tirgu un saistībā ar iniciatīvām, kas izstrādātas teritoriālas ietekmes radīšanai (t. i., enerģētikas savienība, digitālais vienotais tirgus, darbaspēka mobilitātes pasākumu kopums, kapitāla tirgu savienība, turpmākā transporta politika). Īpaša uzmanība jāpievērš galvenajām valsts atbalsta jomām, tā modernizācijai, rūpniecības politikai, publiskajam iepirkumam un vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

19)

pārbaudīt un izvērtēt, kāda teritoriālā ietekme ir ES tiesību aktiem par vienoto tirgu un saistībā ar iniciatīvām, kas izstrādātas teritoriālas ietekmes radīšanai (t. i., enerģētikas savienība, digitālais vienotais tirgus, darbaspēka mobilitātes pasākumu kopums, kapitāla tirgu savienība, turpmākā transporta politika). Īpaša uzmanība jāpievērš galvenajām valsts atbalsta jomām, tā modernizācijai, rūpniecības politikai, publiskajam iepirkumam un vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanai;

| 20) | ietekmēt turpmākās kohēzijas politikas attīstību, tostarp Eiropas telpiskās plānošanas attīstību, īpaši pievēršoties pilsētvides attīstības programmas stiprināšanai un labākam līdzsvaram starp pilsētu un lauku teritorijām, kā arī kohēzijas politikas finanšu instrumentu pilnveidošanai; veicināt debates par “ne tikai IKP” un alternatīvu labklājības un ilgtspējīgas attīstības rādītāju izstrādi; |
| --- | --- |

20)

ietekmēt turpmākās kohēzijas politikas attīstību, tostarp Eiropas telpiskās plānošanas attīstību, īpaši pievēršoties pilsētvides attīstības programmas stiprināšanai un labākam līdzsvaram starp pilsētu un lauku teritorijām, kā arī kohēzijas politikas finanšu instrumentu pilnveidošanai; veicināt debates par “ne tikai IKP” un alternatīvu labklājības un ilgtspējīgas attīstības rādītāju izstrādi;

| 21) | uzmanīgi un ar piesardzību attiekties pret finansēšanas un līdzekļu izcelsmes jautājumiem; vietējo pašvaldību un reģionu interesēs savlaicīgi risināt tādus jautājumus kā turpmākā reģionu attīstības veicināšana un struktūrfondi pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

21)

uzmanīgi un ar piesardzību attiekties pret finansēšanas un līdzekļu izcelsmes jautājumiem; vietējo pašvaldību un reģionu interesēs savlaicīgi risināt tādus jautājumus kā turpmākā reģionu attīstības veicināšana un struktūrfondi pēc 2020. gada;

| 22) | aicina pievērsties pilsētu un lielpilsētu centru atdzīvināšanai; kamēr pilsētu nomalēs notikusi plaša iepirkšanās zonu attīstība, centri ir tikuši pamesti novārtā; |
| --- | --- |

22)

aicina pievērsties pilsētu un lielpilsētu centru atdzīvināšanai; kamēr pilsētu nomalēs notikusi plaša iepirkšanās zonu attīstība, centri ir tikuši pamesti novārtā;

| 23) | piedalīties politiskajās debatēs par ES lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības politikas nākotni; |
| --- | --- |

23)

piedalīties politiskajās debatēs par ES lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības politikas nākotni;

| 24) | nodrošināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespēju laika gaitā pašām uzraudzīt savus dabas resursus, piemēram, ūdeni, un gādāt, lai tās varētu gan sagatavoties tādām ārkārtas situācijām kā resursu trūkums vai pārpilnība, gan dalīties šai paraugpraksē ar kolēģiem visā Eiropā; |
| --- | --- |

24)

nodrošināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespēju laika gaitā pašām uzraudzīt savus dabas resursus, piemēram, ūdeni, un gādāt, lai tās varētu gan sagatavoties tādām ārkārtas situācijām kā resursu trūkums vai pārpilnība, gan dalīties šai paraugpraksē ar kolēģiem visā Eiropā;

| 25) | veicināt pārrobežu risinājumu izstrādi, starpreģionālu tīklu veidošanu un makroreģionālu stratēģiju īstenošanu, plašāk izmantojot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas; |
| --- | --- |

25)

veicināt pārrobežu risinājumu izstrādi, starpreģionālu tīklu veidošanu un makroreģionālu stratēģiju īstenošanu, plašāk izmantojot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas;

| 26) | TEN-T tīklu izveides pabeigšanas procesa un turpmākās transporta politikas pēc 2020. gada ietvaros veicināt specifiskas reģionālās un vietējās īpatnības, kā arī atbalstīt jaunas iniciatīvas par dzelzceļa un gaisa satiksmes radīto trokšņa emisiju mazināšanu. |
| --- | --- |

26)

TEN-T tīklu izveides pabeigšanas procesa un turpmākās transporta politikas pēc 2020. gada ietvaros veicināt specifiskas reģionālās un vietējās īpatnības, kā arī atbalstīt jaunas iniciatīvas par dzelzceļa un gaisa satiksmes radīto trokšņa emisiju mazināšanu.

III.   
  Vienkāršāka, vairāk savienota Eiropa: iedzīvotāju un uzņēmumu saiknes atjaunošana vietējā un reģionālajā līmenī.

RK ir jāveicina debates par to, kā Eiropas iedzīvotājiem vieglāk gūt labumu no ES pievienotās vērtības un kā palīdzēt uzņēmumiem attīstīties. Ir svarīgi, lai jaunās iniciatīvas būtu pārredzamas. Arī turpmāk mūsu galvenās prioritātes būs birokrātijas mazināšana, labāka MVU piekļuve finansējumam un inovatīva publiskā iepirkuma veicināšana.

RK uzsver šādus pasākumus minētās prioritātes īstenošanai:

| 27) | uzraudzīt subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanu un nodrošināt, ka rīcība notiek atbilstošajā līmenī. Aicināt, lai teritoriālās ietekmes novērtējumi kļūst par standarta praksi, ko atbalsta Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

27)

uzraudzīt subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanu un nodrošināt, ka rīcība notiek atbilstošajā līmenī. Aicināt, lai teritoriālās ietekmes novērtējumi kļūst par standarta praksi, ko atbalsta Eiropas Komisija;

| 28) | ar augšupējām procedūrām uzlabot pārredzamību un līdzdalības iespējas, lai stiprinātu vietējo un reģionālo pašvaldību rīcības un ietekmes iespējas un vairotu iedzīvotāju uzticēšanos un tuvināšanos Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

28)

ar augšupējām procedūrām uzlabot pārredzamību un līdzdalības iespējas, lai stiprinātu vietējo un reģionālo pašvaldību rīcības un ietekmes iespējas un vairotu iedzīvotāju uzticēšanos un tuvināšanos Eiropas Savienībai;

| 29) | veicināt daudzlīmeņu pārvaldības iekļaušanu turpmākajos tiesību aktos, kā arī diskusijās par Eiropas semestra attīstību un Eiropas monetārās savienības paplašināšanu; |
| --- | --- |

29)

veicināt daudzlīmeņu pārvaldības iekļaušanu turpmākajos tiesību aktos, kā arī diskusijās par Eiropas semestra attīstību un Eiropas monetārās savienības paplašināšanu;

| 30) | sniegt ieguldījumu starpiestāžu nolīgumā par tiesību aktu labāku izstrādi un iesaistīties REFIT programmā, lai palīdzētu novērtēt ES tiesību aktus no reģionālās un vietējās perspektīvas, palielinātu pārredzamību un vajadzības gadījumā aicinātu ES likumdevēju vienkāršot tiesību aktus; |
| --- | --- |

30)

sniegt ieguldījumu starpiestāžu nolīgumā par tiesību aktu labāku izstrādi un iesaistīties REFIT programmā, lai palīdzētu novērtēt ES tiesību aktus no reģionālās un vietējās perspektīvas, palielinātu pārredzamību un vajadzības gadījumā aicinātu ES likumdevēju vienkāršot tiesību aktus;

| 31) | rosināt birokrātijas un regulatīvā sloga mazināšanu visos pārvaldības līmeņos, tādējādi ļaujot uzņēmumiem attīstīties un iedzīvotājiem pilnībā izmantot ES pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

31)

rosināt birokrātijas un regulatīvā sloga mazināšanu visos pārvaldības līmeņos, tādējādi ļaujot uzņēmumiem attīstīties un iedzīvotājiem pilnībā izmantot ES pievienoto vērtību;

| 32) | popularizēt Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) principus par efektīviem publiskajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

32)

popularizēt Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) principus par efektīviem publiskajiem ieguldījumiem;

| 33) | uzlabot Pārredzamības reģistru, nodrošinot, ka tiek atzīts, ka vietējās un reģionālās pašvaldības un apvienības, kas tās pārstāv, ir atbrīvotas no prasības reģistrēties, jo tās ir ES institucionālās sistēmas neatņemama daļa un to pārstāvjus pilsoņi ir ievēlējuši demokrātiskās vēlēšanās. |
| --- | --- |

33)

uzlabot Pārredzamības reģistru, nodrošinot, ka tiek atzīts, ka vietējās un reģionālās pašvaldības un apvienības, kas tās pārstāv, ir atbrīvotas no prasības reģistrēties, jo tās ir ES institucionālās sistēmas neatņemama daļa un to pārstāvjus pilsoņi ir ievēlējuši demokrātiskās vēlēšanās.

IV.   
  Stabilitāte un sadarbība Eiropas Savienībā un ārpus tās: atbalsts mūsu kaimiņvalstīm ceļā uz Eiropas vērtībām.

RK būtu jānodrošina, ka centieni sadarboties ar ES kaimiņvalstīm ir balstīti uz vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbību un cilvēku savstarpējiem kontaktiem. Lai kaimiņvalstīs nostiprinātu Eiropas vērtības, jau agrāk ir veiksmīgi izmantota institūciju un spēju veidošana, politiskā solidaritāte un pilsētu diplomātija, un tām arī turpmāk būtu jāpaliek galvenajiem instrumentiem.

RK uzsver šādus pasākumus minētās prioritātes īstenošanai:

| 34) | ES paplašināšanās un kaimiņattiecību politikā izvērst teritoriālo dimensiju un decentralizācijas principu. Izmantot RK partnerības ar kandidātvalstīm Savienības Vidusjūrai reģionā (ARLEM) un Austrumu partnerībā (CORLEAP); |
| --- | --- |

34)

ES paplašināšanās un kaimiņattiecību politikā izvērst teritoriālo dimensiju un decentralizācijas principu. Izmantot RK partnerības ar kandidātvalstīm Savienības Vidusjūrai reģionā (ARLEM) un Austrumu partnerībā (CORLEAP);

| 35) | atbalstīt visaptverošas ES migrācijas politikas izstrādi un stiprināt vietējās un reģionālās spējas krīžu pārvarēšanas jomā. Neatkarīgi no Komisijas ierosinātā satvara rosināt labas prakses piemēru apmaiņu un plašāku sadarbību vietējā un reģionālajā līmenī. Piedalīties debatēs par Dublinas III regulas pārskatīšanu, lai Eiropas Savienībā veidotu taisnīgu sloga sadali un pievērstos nelegālās migrācijas un cilvēktirdzniecības patiesajiem cēloņiem, ņemot vērā humanitārus un attīstības politikas aspektus; |
| --- | --- |

35)

atbalstīt visaptverošas ES migrācijas politikas izstrādi un stiprināt vietējās un reģionālās spējas krīžu pārvarēšanas jomā. Neatkarīgi no Komisijas ierosinātā satvara rosināt labas prakses piemēru apmaiņu un plašāku sadarbību vietējā un reģionālajā līmenī. Piedalīties debatēs par Dublinas III regulas pārskatīšanu, lai Eiropas Savienībā veidotu taisnīgu sloga sadali un pievērstos nelegālās migrācijas un cilvēktirdzniecības patiesajiem cēloņiem, ņemot vērā humanitārus un attīstības politikas aspektus;

| 36) | veidot “migrācijas un integrācijas partnerības” starp pilsētām un reģioniem izcelsmes un galamērķa valstīs. Tas vairos abpusēju uzticēšanos un veicinās decentralizētu sadarbību – it īpaši tādās jomās kā iedzīvotāju koncentrācija pilsētās, klimata pārmaiņas un resursu trūkums; |
| --- | --- |

36)

veidot “migrācijas un integrācijas partnerības” starp pilsētām un reģioniem izcelsmes un galamērķa valstīs. Tas vairos abpusēju uzticēšanos un veicinās decentralizētu sadarbību – it īpaši tādās jomās kā iedzīvotāju koncentrācija pilsētās, klimata pārmaiņas un resursu trūkums;

| 37) | atbalstīt politiku, ar ko risina drošības un sociālās stabilitātes problēmas – tostarp pārrobežu problēmas – vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, tādas kā radikalizācija un ksenofobija, rasisms un, visbeidzot, vardarbība gan izolētā veidā, gan organizētā veidā kā terorisms; |
| --- | --- |

37)

atbalstīt politiku, ar ko risina drošības un sociālās stabilitātes problēmas – tostarp pārrobežu problēmas – vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, tādas kā radikalizācija un ksenofobija, rasisms un, visbeidzot, vardarbība gan izolētā veidā, gan organizētā veidā kā terorisms;

| 38) | sarunās par ES stratēģiskajām partnerībām ar svarīgiem starptautiskajiem dalībniekiem uzsvērt vietējo un reģionālo dimensiju, it īpaši saistībā ar transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību un pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu. Jānodrošina, lai galīgajos nolīgumos ir ievēroti Eiropas sociālie un vides standarti, piemēram, tādās jomās kā ģenētiski modificēti organismi (ĢMO) vai vispārējas nozīmes publisko pakalpojumu aizsardzība. |
| --- | --- |

38)

sarunās par ES stratēģiskajām partnerībām ar svarīgiem starptautiskajiem dalībniekiem uzsvērt vietējo un reģionālo dimensiju, it īpaši saistībā ar transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību un pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu. Jānodrošina, lai galīgajos nolīgumos ir ievēroti Eiropas sociālie un vides standarti, piemēram, tādās jomās kā ģenētiski modificēti organismi (ĢMO) vai vispārējas nozīmes publisko pakalpojumu aizsardzība.

V.   
  Nākotnes Eiropa ir pilsoņu Eiropa: veicināt uz nākotni vērstas partnerības starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem.

Reģionu komitejai jāpalīdz atjaunot saikni starp Eiropu un tās iedzīvotājiem, veicinot dialogu ar vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjiem un visu vecumu pilsoņiem. Mums būtu arī efektīvi jāinformē par mūsu darbu un uzskatāmi jāparāda ES pievienotā vērtība un vietējā līmenī sasniegtie rezultāti.

RK uzsver šādus pasākumus minētās prioritātes īstenošanai:

| 39) | informēt par Eiropu un tās vērtībām, rosināt publiskas debates ar iedzīvotājiem un uzskatāmi parādīt Eiropas labvēlīgo ietekmi uz iedzīvotāju labklājību; |
| --- | --- |

39)

informēt par Eiropu un tās vērtībām, rosināt publiskas debates ar iedzīvotājiem un uzskatāmi parādīt Eiropas labvēlīgo ietekmi uz iedzīvotāju labklājību;

| 40) | uzlabot informētību par RK pievienoto vērtību Eiropas Savienībā, vienlaikus stiprinot komitejas attiecības ar citām iestādēm; padziļināt un paplašināt subsidiaritātes kontroles procedūru un, uz objektīvi novērtējamu kritēriju pamata analizējot atzinumu ietekmi, pilnveidot turpmākā darba metodes; |
| --- | --- |

40)

uzlabot informētību par RK pievienoto vērtību Eiropas Savienībā, vienlaikus stiprinot komitejas attiecības ar citām iestādēm; padziļināt un paplašināt subsidiaritātes kontroles procedūru un, uz objektīvi novērtējamu kritēriju pamata analizējot atzinumu ietekmi, pilnveidot turpmākā darba metodes;

| 41) | sniegt ieguldījumu notiekošajās diskusijās par Lisabonas līguma īstenošanu nolūkā piedalīties institucionālajās debatēs par iespējamām Līguma pārskatīšanām nākotnē. |
| --- | --- |

41)

sniegt ieguldījumu notiekošajās diskusijās par Lisabonas līguma īstenošanu nolūkā piedalīties institucionālajās debatēs par iespējamām Līguma pārskatīšanām nākotnē.

RK uzdod komitejas priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ES iestādēm un ES Padomes prezidentvalstīm laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam.

Briselē, 2015. gada 4. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā

| 7.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 260/6

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Jūras vides efektīvāka aizsardzība”

(2015/C 260/02)

| Ziņotājs | Hermann KUHN (DE/PSE), Brēmenes parlamenta (landtāga) loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Pašiniciatīvas atzinums |

Ziņotājs

Hermann KUHN (DE/PSE), Brēmenes parlamenta (landtāga) loceklis

Atsauces dokuments

Pašiniciatīvas atzinums

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1) | norāda, ka integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika ir ļoti svarīga. Eiropas piekrastes un jūras teritorijas ir ārkārtīgi nozīmīgas uzplaukumam un cilvēku labklājībai – tās ir Eiropas tirdzniecības ceļi, klimata regulētājas, pārtikas, enerģijas un izejvielu avots un ļoti iecienīta vieta dzīvei un atpūtai. Labs jūras vides stāvoklis ir būtisks elements dzīves ilgtspējai arī ārpus jūras vides (1); |
| --- | --- |

1)

norāda, ka integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika ir ļoti svarīga. Eiropas piekrastes un jūras teritorijas ir ārkārtīgi nozīmīgas uzplaukumam un cilvēku labklājībai – tās ir Eiropas tirdzniecības ceļi, klimata regulētājas, pārtikas, enerģijas un izejvielu avots un ļoti iecienīta vieta dzīvei un atpūtai. Labs jūras vides stāvoklis ir būtisks elements dzīves ilgtspējai arī ārpus jūras vides (1);

| 2) | pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas jūru stāvoklis šobrīd nav labs, un it īpaši par to, ka daudzi zivju krājumi joprojām tiek zvejoti virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, ka bīstamu materiālu un barības vielu, kā arī atkritumu radītā piesārņotība un to koncentrācija, svešzemju sugu daudzums un nemateriālā piesārņojuma (troksnis, gaisma un siltums) līmenis pārāk bieži pārsniedz ekoloģiski pieņemamus rādītājus un ka klimata pārmaiņas aizvien vairāk noslogo jūras ekosistēmas un piekrastes ekosistēmas; |
| --- | --- |

2)

pauž dziļas bažas par to, ka Eiropas jūru stāvoklis šobrīd nav labs, un it īpaši par to, ka daudzi zivju krājumi joprojām tiek zvejoti virs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, ka bīstamu materiālu un barības vielu, kā arī atkritumu radītā piesārņotība un to koncentrācija, svešzemju sugu daudzums un nemateriālā piesārņojuma (troksnis, gaisma un siltums) līmenis pārāk bieži pārsniedz ekoloģiski pieņemamus rādītājus un ka klimata pārmaiņas aizvien vairāk noslogo jūras ekosistēmas un piekrastes ekosistēmas;

| 3) | apzinās, ka daudzveidīgā saimnieciskā darbība šobrīd drīzāk vēl vairāk pastiprina spiedienu uz jūrām un ilgākā laika posmā apdraudēs to pastāvēšanas pamatus, ja vienlaikus necentīsimies izlēmīgi panākt “labu vides stāvokli”. Jūru aizsardzības trūkums Eiropas sabiedrībai dārgi izmaksātu visos aspektos (2); |
| --- | --- |

3)

apzinās, ka daudzveidīgā saimnieciskā darbība šobrīd drīzāk vēl vairāk pastiprina spiedienu uz jūrām un ilgākā laika posmā apdraudēs to pastāvēšanas pamatus, ja vienlaikus necentīsimies izlēmīgi panākt “labu vides stāvokli”. Jūru aizsardzības trūkums Eiropas sabiedrībai dārgi izmaksātu visos aspektos (2);

| 4) | uzsver, ka arī nākamajām paaudzēm ir tiesības uz bioloģiski daudzveidīgu un dinamisku jūras vidi, kas ir droša, tīra, veselīga un produktīva; |
| --- | --- |

4)

uzsver, ka arī nākamajām paaudzēm ir tiesības uz bioloģiski daudzveidīgu un dinamisku jūras vidi, kas ir droša, tīra, veselīga un produktīva;

| 5) | tāpēc atkārtoti apliecina, ka pozitīvi vērtē Jūras stratēģijas pamatdirektīvu (JSP, 2008), kura ir ES integrētās jūrniecības politikas vides pīlārs un kurā izvirzīts saistošs mērķis līdz 2020. gadam sasniegt “labu vides stāvokli” (3); |
| --- | --- |

5)

tāpēc atkārtoti apliecina, ka pozitīvi vērtē Jūras stratēģijas pamatdirektīvu (JSP, 2008), kura ir ES integrētās jūrniecības politikas vides pīlārs un kurā izvirzīts saistošs mērķis līdz 2020. gadam sasniegt “labu vides stāvokli” (3);

Stāvoklis Jūras stratēģijas pamatdirektīvas (JSP) īstenošanā

| 6) | atzīst ievērojamās pūles, ko dalībvalstis īsā laikposmā līdz šim ir pielikušas, lai panāktu labu vides stāvokli, it īpaši sākotnējā novērtējuma, laba vides stāvokļa definējuma, vides aizsardzības mērķu izvirzīšanas, kā arī monitoringa programmu izstrādes un īstenošanas jomā; |
| --- | --- |

6)

atzīst ievērojamās pūles, ko dalībvalstis īsā laikposmā līdz šim ir pielikušas, lai panāktu labu vides stāvokli, it īpaši sākotnējā novērtējuma, laba vides stāvokļa definējuma, vides aizsardzības mērķu izvirzīšanas, kā arī monitoringa programmu izstrādes un īstenošanas jomā;

| 7) | tomēr pauž bažas par Komisijas secinājumu, ka dalībvalstu izvirzītie mērķi kopumā nav pietiekami tālejoši, precīzi un saskaņoti un ka tāpēc ir grūti atbildēt uz jautājumu, cik vēl tālu līdz mērķa sasniegšanai (4); |
| --- | --- |

7)

tomēr pauž bažas par Komisijas secinājumu, ka dalībvalstu izvirzītie mērķi kopumā nav pietiekami tālejoši, precīzi un saskaņoti un ka tāpēc ir grūti atbildēt uz jautājumu, cik vēl tālu līdz mērķa sasniegšanai (4);

| 8) | atzinīgi vērtē kopējās īstenošanas stratēģijas iniciatīvu, ar ko Komisija un dalībvalstis nodarbojas Jūras stratēģijas koordinācijas grupā, un sagaida, ka to darbs veicinās labāku kopējo izpratni par JSP īstenošanu; lūdz Komisijai drīzumā nākt klajā ar pārstrādātiem laba vides stāvokļa kritērijiem un metodiskajiem standartiem (2010/477/ES); |
| --- | --- |

8)

atzinīgi vērtē kopējās īstenošanas stratēģijas iniciatīvu, ar ko Komisija un dalībvalstis nodarbojas Jūras stratēģijas koordinācijas grupā, un sagaida, ka to darbs veicinās labāku kopējo izpratni par JSP īstenošanu; lūdz Komisijai drīzumā nākt klajā ar pārstrādātiem laba vides stāvokļa kritērijiem un metodiskajiem standartiem (2010/477/ES);

| 9) | norāda, ka saskaņā ar JSP dalībvalstis pašlaik izstrādā pasākumu programmas, kas jāpabeidz līdz 2015. gada beigām un jāīsteno, sākot ar 2016. gadu. Komiteja stingri atbalsta Komisijas aicinājumu jūras vides aizsardzības jomā veikt būtiskas politiskas pārmaiņas un ir pārliecināta, ka šajā nolūkā jāizmanto konsultācijas par pasākumu programmām (5); |
| --- | --- |

9)

norāda, ka saskaņā ar JSP dalībvalstis pašlaik izstrādā pasākumu programmas, kas jāpabeidz līdz 2015. gada beigām un jāīsteno, sākot ar 2016. gadu. Komiteja stingri atbalsta Komisijas aicinājumu jūras vides aizsardzības jomā veikt būtiskas politiskas pārmaiņas un ir pārliecināta, ka šajā nolūkā jāizmanto konsultācijas par pasākumu programmām (5);

| 10) | mudina dalībvalstis tālākas JSP īstenošanas gaitā šauri interpretēt tajā minētās izņēmuma klauzulas, lai neapdraudētu laba vides stāvokļa panākšanu; |
| --- | --- |

10)

mudina dalībvalstis tālākas JSP īstenošanas gaitā šauri interpretēt tajā minētās izņēmuma klauzulas, lai neapdraudētu laba vides stāvokļa panākšanu;

| 11) | uzsver, ka panākumi laba jūras vides stāvokļa sasniegšanā līdz 2020. gadam gan piekrastes reģionos, gan arī no piekrastes tālu esošos reģionos nodrošinās ievērojamas priekšrocības tautsaimniecības un dzīves apstākļu jomā, taču neveiksmes var radīt arī nopietnas nelabvēlīgas ekonomiskās sekas. Arī tādēļ pasākumu programmas izstrādē jāiesaista visas vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām tajā jāsniedz savs ieguldījums; |
| --- | --- |

11)

uzsver, ka panākumi laba jūras vides stāvokļa sasniegšanā līdz 2020. gadam gan piekrastes reģionos, gan arī no piekrastes tālu esošos reģionos nodrošinās ievērojamas priekšrocības tautsaimniecības un dzīves apstākļu jomā, taču neveiksmes var radīt arī nopietnas nelabvēlīgas ekonomiskās sekas. Arī tādēļ pasākumu programmas izstrādē jāiesaista visas vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām tajā jāsniedz savs ieguldījums;

Zināšanas

| 12) | konstatē, ka dalībvalstis jau ir ieguldījušas ievērojamas pūles par jūras ūdeņiem iegūto datu apkopošanā, analīzē un vērtēšanā, taču norāda, ka zinātniskā izpratne par jūru stāvokli un cilvēka radīta piesārņojuma ietekmes ceļiem joprojām ir nepilnīga (6); |
| --- | --- |

12)

konstatē, ka dalībvalstis jau ir ieguldījušas ievērojamas pūles par jūras ūdeņiem iegūto datu apkopošanā, analīzē un vērtēšanā, taču norāda, ka zinātniskā izpratne par jūru stāvokli un cilvēka radīta piesārņojuma ietekmes ceļiem joprojām ir nepilnīga (6);

| 13) | norāda, ka nepilnīgas zināšanas nedrīkstētu būt šķērslis konkrētu un vērienīgu pasākumu programmu izstrādei; |
| --- | --- |

13)

norāda, ka nepilnīgas zināšanas nedrīkstētu būt šķērslis konkrētu un vērienīgu pasākumu programmu izstrādei;

| 14) | stingri atbalsta Komisijas priekšlikumus Savienības un reģionālajā līmenī vēl vairāk padziļināt koordināciju starp dalībvalstīm zinātniskas informācijas par jūras vidi iegādes, analīzes un vērtēšanas jomā un it īpaši priekšlikumu veicināt informācijas apmaiņu starp Eiropas Vides aģentūru, reģionālajām jūras konvencijām un dalībvalstīm, kā arī uzlabot saikni ar citu ES tiesību aktu ietvaros veiktiem novērtējumiem; |
| --- | --- |

14)

stingri atbalsta Komisijas priekšlikumus Savienības un reģionālajā līmenī vēl vairāk padziļināt koordināciju starp dalībvalstīm zinātniskas informācijas par jūras vidi iegādes, analīzes un vērtēšanas jomā un it īpaši priekšlikumu veicināt informācijas apmaiņu starp Eiropas Vides aģentūru, reģionālajām jūras konvencijām un dalībvalstīm, kā arī uzlabot saikni ar citu ES tiesību aktu ietvaros veiktiem novērtējumiem;

| 15) | aicina visus ieinteresētos dalībniekus 2014.–2020. gada finansēšanas perioda Eiropas programmās (it īpaši Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), “Apvārsnis 2020”, Interreg) pieejamos līdzekļus vairāk izmantot jūras vides pētījumu projektiem; |
| --- | --- |

15)

aicina visus ieinteresētos dalībniekus 2014.–2020. gada finansēšanas perioda Eiropas programmās (it īpaši Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), “Apvārsnis 2020”, Interreg) pieejamos līdzekļus vairāk izmantot jūras vides pētījumu projektiem;

| 16) | uzskata, ka turpmāk, piemēram, piešķirot ārzonas darbības atļaujas, stingrākas prasības ir jāizvirza arī privātā sektora dalībniekiem un jāpieprasa vākt datus par jūras stāvokli un padarīt tos pieejamus integrēšanai citos datu krājumos un izvērtēšanai jūras vides aizsardzības nolūkā; |
| --- | --- |

16)

uzskata, ka turpmāk, piemēram, piešķirot ārzonas darbības atļaujas, stingrākas prasības ir jāizvirza arī privātā sektora dalībniekiem un jāpieprasa vākt datus par jūras stāvokli un padarīt tos pieejamus integrēšanai citos datu krājumos un izvērtēšanai jūras vides aizsardzības nolūkā;

Pārvaldība

| 17) | apzinās, ka JSP pasākumu programmu izstrāde ir dalībvalstu kompetences un atbildības joma, taču ir pārliecināta, ka jūru sekmīga aizsardzība ir iespējama tikai ar visu pārvaldes līmeņu, ekonomikas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības kopējām pūlēm, un tāpēc komiteja ar saviem aicinājumiem un vēlmēm vēršas arī pie visām iesaistītajām personām; |
| --- | --- |

17)

apzinās, ka JSP pasākumu programmu izstrāde ir dalībvalstu kompetences un atbildības joma, taču ir pārliecināta, ka jūru sekmīga aizsardzība ir iespējama tikai ar visu pārvaldes līmeņu, ekonomikas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības kopējām pūlēm, un tāpēc komiteja ar saviem aicinājumiem un vēlmēm vēršas arī pie visām iesaistītajām personām;

| 18) | atzinīgi vērtē Komisijas nolūku arī turpmāk aktīvi analizēt un vērtēt īstenošanu dalībvalstīs; mudina Komisiju atbalstīt, koordinēt un stimulēt visu ES tiesību aktu par jūras vides aizsardzību, tostarp atbalsta programmu, savstarpēju sasaisti un ievērošanu; |
| --- | --- |

18)

atzinīgi vērtē Komisijas nolūku arī turpmāk aktīvi analizēt un vērtēt īstenošanu dalībvalstīs; mudina Komisiju atbalstīt, koordinēt un stimulēt visu ES tiesību aktu par jūras vides aizsardzību, tostarp atbalsta programmu, savstarpēju sasaisti un ievērošanu;

| 19) | vēlas, lai Komisija regulāri iesniegtu novērtējuma ziņojumus par JSP īstenošanu un vienlaikus – un tas ir īpaši svarīgi – norādītu uz labas prakses piemēriem. Informācijas apmaiņai par vietējā līmeņa risinājumiem komiteja piedāvā izmantot arī jau esošo kopējo tehnisko platformu Eiropas Reģionu komitejas un Komisijas sadarbībai vides jomā; |
| --- | --- |

19)

vēlas, lai Komisija regulāri iesniegtu novērtējuma ziņojumus par JSP īstenošanu un vienlaikus – un tas ir īpaši svarīgi – norādītu uz labas prakses piemēriem. Informācijas apmaiņai par vietējā līmeņa risinājumiem komiteja piedāvā izmantot arī jau esošo kopējo tehnisko platformu Eiropas Reģionu komitejas un Komisijas sadarbībai vides jomā;

| 20) | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir ļoti liela pieredze un zināšanas, jo tās saskaras ar jūras vides stāvokļa sekām; tāpēc aicina tās piemērotos veidos cieši iesaistīt valstu pasākumu programmu izstrādē; |
| --- | --- |

20)

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir ļoti liela pieredze un zināšanas, jo tās saskaras ar jūras vides stāvokļa sekām; tāpēc aicina tās piemērotos veidos cieši iesaistīt valstu pasākumu programmu izstrādē;

| 21) | uzskata, ka pasākumu programmu izstrādē atbilstoši “labas pārvaldības noteikumiem” ir jāievēro līdzdalības, sadarbības, pārredzamības, iekļautības un politiskās saskaņotības principi; |
| --- | --- |

21)

uzskata, ka pasākumu programmu izstrādē atbilstoši “labas pārvaldības noteikumiem” ir jāievēro līdzdalības, sadarbības, pārredzamības, iekļautības un politiskās saskaņotības principi;

| 22) | sagaida, ka tad, ja radušos problēmu risinājums ir Savienības kompetencē, dalībvalstis griezīsies pie Savienības un ka Savienība nāks klajā ar iniciatīvām, lai rastu risinājumus; |
| --- | --- |

22)

sagaida, ka tad, ja radušos problēmu risinājums ir Savienības kompetencē, dalībvalstis griezīsies pie Savienības un ka Savienība nāks klajā ar iniciatīvām, lai rastu risinājumus;

| 23) | ar bažām pieņem zināšanai Komisijas secinājumus, ka līdz šim sadarbība reģionālajos jūras baseinos nav bijusi pietiekami tālejoša; ir pilnīgi pārliecināta: lai kopā gūtu panākumus, izšķiroša būs kopīga jūras baseinos īstenojamu pasākumu plānošana reģionālā līmenī. Ūdenī robežu nav (7); |
| --- | --- |

23)

ar bažām pieņem zināšanai Komisijas secinājumus, ka līdz šim sadarbība reģionālajos jūras baseinos nav bijusi pietiekami tālejoša; ir pilnīgi pārliecināta: lai kopā gūtu panākumus, izšķiroša būs kopīga jūras baseinos īstenojamu pasākumu plānošana reģionālā līmenī. Ūdenī robežu nav (7);

| 24) | atzīst reģionālo jūras konvenciju lielo devumu jūras vides aizsardzībā; uzskata, ka minētās konvencijas dalībvalstīm var būt arī piemērotas platformas reģionāli saskaņotu pasākumu izstrādei, un aicina šajā darbā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības. Reģionālo sadarbību var veicināt arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG); |
| --- | --- |

24)

atzīst reģionālo jūras konvenciju lielo devumu jūras vides aizsardzībā; uzskata, ka minētās konvencijas dalībvalstīm var būt arī piemērotas platformas reģionāli saskaņotu pasākumu izstrādei, un aicina šajā darbā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības. Reģionālo sadarbību var veicināt arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG);

| 25) | aicina šajā procesā izmantot arī jaunās procedūras jūras pārrobežu teritoriālajai plānošanai, tostarp, lai panāktu, ka jūru izmantošanas intensitātes pieaugums norit saskaņā ar jūras vides aizsardzības mērķiem. Šajā saistībā būtu jāapsver arī procedūra saistošiem kompensācijas pasākumiem, kas saistīti ar jūru (8); |
| --- | --- |

25)

aicina šajā procesā izmantot arī jaunās procedūras jūras pārrobežu teritoriālajai plānošanai, tostarp, lai panāktu, ka jūru izmantošanas intensitātes pieaugums norit saskaņā ar jūras vides aizsardzības mērķiem. Šajā saistībā būtu jāapsver arī procedūra saistošiem kompensācijas pasākumiem, kas saistīti ar jūru (8);

| 26) | norāda, ka Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošana ļaus Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm labāk ievērot arī starptautiskajos nolīgumos noteiktās saistības; |
| --- | --- |

26)

norāda, ka Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošana ļaus Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm labāk ievērot arī starptautiskajos nolīgumos noteiktās saistības;

| 27) | rosina Komisiju uzstrādāt priekšlikumus, kā Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķus varētu attiecināt uz dalībvalstu aizjūras zemju un teritoriju ūdeņiem, Vidusjūras reģionu un Melnās jūras reģionu, kas nav tieši iekļauti direktīvas darbības jomā; |
| --- | --- |

27)

rosina Komisiju uzstrādāt priekšlikumus, kā Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķus varētu attiecināt uz dalībvalstu aizjūras zemju un teritoriju ūdeņiem, Vidusjūras reģionu un Melnās jūras reģionu, kas nav tieši iekļauti direktīvas darbības jomā;

| 28) | uzskata, ka Savienības makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas ir labs ietvars jūras vides aizsardzības integrēšanai plašākā reģionālā sadarbībā (9); |
| --- | --- |

28)

uzskata, ka Savienības makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas ir labs ietvars jūras vides aizsardzības integrēšanai plašākā reģionālā sadarbībā (9);

Vispārīgas prasības attiecībā uz pasākumu programmām

| 29) | aicina dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot pasākumu programmas, ievērot ekosistēmu pieejas, piesardzības un “piesārņotājs maksā” principus; |
| --- | --- |

29)

aicina dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot pasākumu programmas, ievērot ekosistēmu pieejas, piesardzības un “piesārņotājs maksā” principus;

| 30) | norāda, ka jūras vides aizsardzību tieši vai netieši paredzēts nodrošināt ar daudzveidīgu ES regulējumu. Tāpēc dalībvalstu pasākumu programmām jābūt saskaņotām īpaši ar kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, Ūdens pamatdirektīvu, Dzīvotņu direktīvu un Putnu direktīvu (Natura 2000), kā arī bioloģiskās daudzveidības stratēģiju un klimata politiku; |
| --- | --- |

30)

norāda, ka jūras vides aizsardzību tieši vai netieši paredzēts nodrošināt ar daudzveidīgu ES regulējumu. Tāpēc dalībvalstu pasākumu programmām jābūt saskaņotām īpaši ar kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, Ūdens pamatdirektīvu, Dzīvotņu direktīvu un Putnu direktīvu (Natura 2000), kā arī bioloģiskās daudzveidības stratēģiju un klimata politiku;

| 31) | ierosina enerģiski veikt turpmāk norādītos pasākumus, ņemot vērā dažādo jūras reģionu atšķirīgo sākotnējo situāciju un specifiskos apstākļus un nodrošinot proporcionalitāti, izmaksu efektivitāti un īstenošanas iespējas; |
| --- | --- |

31)

ierosina enerģiski veikt turpmāk norādītos pasākumus, ņemot vērā dažādo jūras reģionu atšķirīgo sākotnējo situāciju un specifiskos apstākļus un nodrošinot proporcionalitāti, izmaksu efektivitāti un īstenošanas iespējas;

Pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt bioloģisko daudzveidību, barības ķēdes un jūras gultni (kārtība atbilstoši JSP minētajiem raksturlielumiem (D); šeit D1, D4, D6);

| 32) | uzsver, ka jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un saglabāšanā liela nozīme ir aizsargājamām jūras teritorijām, kas noteiktas atbilstoši starptautiskiem, Eiropas un valstu nolīgumiem; |
| --- | --- |

32)

uzsver, ka jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un saglabāšanā liela nozīme ir aizsargājamām jūras teritorijām, kas noteiktas atbilstoši starptautiskiem, Eiropas un valstu nolīgumiem;

| 33) | ir pārliecināta, ka pēc aizsargājamu jūras teritoriju noteikšanas jāizstrādā skaidras aizsardzības un apsaimniekošanas koncepcijas, ar ko nodrošina aizsargājamu teritoriju aizsardzību un saglabāšanu, kā arī to, ka šīs teritorijas sniedz ekoloģisku labumu. Komiteja uzskata, ka aizsargājamās jūras teritorijās (tajā skaitā no-take-areas) ir jāierobežo zveja un derīgo izrakteņu ieguve jūrā, lai aizsargājamu jūras teritoriju aizsardzības līmenis netiktu apdraudēts, bet gan paaugstināts; uzskata, ka iespējamie izmantošanas ierobežojumi jānosaka, pamatojoties uz dialogu ar iesaistītajiem sektoriem; |
| --- | --- |

33)

ir pārliecināta, ka pēc aizsargājamu jūras teritoriju noteikšanas jāizstrādā skaidras aizsardzības un apsaimniekošanas koncepcijas, ar ko nodrošina aizsargājamu teritoriju aizsardzību un saglabāšanu, kā arī to, ka šīs teritorijas sniedz ekoloģisku labumu. Komiteja uzskata, ka aizsargājamās jūras teritorijās (tajā skaitā no-take-areas) ir jāierobežo zveja un derīgo izrakteņu ieguve jūrā, lai aizsargājamu jūras teritoriju aizsardzības līmenis netiktu apdraudēts, bet gan paaugstināts; uzskata, ka iespējamie izmantošanas ierobežojumi jānosaka, pamatojoties uz dialogu ar iesaistītajiem sektoriem;

| 34) | atgādina, ka jāpārbauda, vai esošās aizsargājamās jūras teritorijas veido saskaņotu un reprezentatīvu tīklu, kas pienācīgi nosedz jūras ekosistēmu daudzveidību; ir pārliecināta, ka šādu teritoriju pārrobežu reģionāla izveide un apsaimniekošana ir rentablāka un ekoloģiski ienesīgāka nekā vienpusēji valstu pasākumi; |
| --- | --- |

34)

atgādina, ka jāpārbauda, vai esošās aizsargājamās jūras teritorijas veido saskaņotu un reprezentatīvu tīklu, kas pienācīgi nosedz jūras ekosistēmu daudzveidību; ir pārliecināta, ka šādu teritoriju pārrobežu reģionāla izveide un apsaimniekošana ir rentablāka un ekoloģiski ienesīgāka nekā vienpusēji valstu pasākumi;

| 35) | aicina noteikt jaunas aizsargājamas jūras teritorijas, ja tas ir nepieciešams laba vides stāvokļa sasniegšanai (10); |
| --- | --- |

35)

aicina noteikt jaunas aizsargājamas jūras teritorijas, ja tas ir nepieciešams laba vides stāvokļa sasniegšanai (10);

| 36) | uzskata, ka ir pastiprināti jāpēta jūrniecības darbību (zvejas, kā arī cauruļvadu, kabeļu izbūves un citu darbību) iespējamā ietekme uz jūras gultni, lai pēc tam izstrādātu standartus un noteikumus; |
| --- | --- |

36)

uzskata, ka ir pastiprināti jāpēta jūrniecības darbību (zvejas, kā arī cauruļvadu, kabeļu izbūves un citu darbību) iespējamā ietekme uz jūras gultni, lai pēc tam izstrādātu standartus un noteikumus;

Pasākumi aizsardzībai pret svešzemju sugām (D2)

| 37) | vērš uzmanību uz ekoloģisko un ekonomisko apdraudējumu, ko rada svešzemju sugu izplatīšanās Eiropas jūrās; tāpēc principā atzinīgi vērtē regulu par invazīvām svešzemju sugām un sagaida, ka antropogēno imigrācijas ceļu novērošana un attiecīgā gadījumā bloķēšana dos pozitīvu ieguldījumu laba vides stāvokļa panākšanā; |
| --- | --- |

37)

vērš uzmanību uz ekoloģisko un ekonomisko apdraudējumu, ko rada svešzemju sugu izplatīšanās Eiropas jūrās; tāpēc principā atzinīgi vērtē regulu par invazīvām svešzemju sugām un sagaida, ka antropogēno imigrācijas ceļu novērošana un attiecīgā gadījumā bloķēšana dos pozitīvu ieguldījumu laba vides stāvokļa panākšanā;

| 38) | aicina dalībvalstis valsts mērogā izstrādāt svešzemju un invazīvo sugu sarakstus, ko tās reģionālā līmenī savstarpēji saskaņo, un uz šā pamata sadarbojas pāri robežām minēto sugu apkarošanā; |
| --- | --- |

38)

aicina dalībvalstis valsts mērogā izstrādāt svešzemju un invazīvo sugu sarakstus, ko tās reģionālā līmenī savstarpēji saskaņo, un uz šā pamata sadarbojas pāri robežām minēto sugu apkarošanā;

| 39) | atbalsta Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Balasta ūdeņu konvencijas ratificēšanu un īstenošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

39)

atbalsta Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Balasta ūdeņu konvencijas ratificēšanu un īstenošanu Eiropas Savienībā;

| 40) | pieprasa, lai atklātās akvakultūras sistēmās tiktu audzētas tikai vietējās sugas; |
| --- | --- |

40)

pieprasa, lai atklātās akvakultūras sistēmās tiktu audzētas tikai vietējās sugas;

Pasākumi komerciāli izmantoto sugu aizsardzībai (D3)

| 41) | norāda, ka daudzos Savienības piekrastes reģionos zvejai joprojām ir liela nozīme tautsaimniecībā un kultūrā; apzinās Savienības zvejas formu daudzveidību un uzsver, ka kopējā zivsaimniecības politikā to dažādās ekonomiskās vajadzības ir jāsaskaņo ar jūras vides ekoloģiskajām prasībām; |
| --- | --- |

41)

norāda, ka daudzos Savienības piekrastes reģionos zvejai joprojām ir liela nozīme tautsaimniecībā un kultūrā; apzinās Savienības zvejas formu daudzveidību un uzsver, ka kopējā zivsaimniecības politikā to dažādās ekonomiskās vajadzības ir jāsaskaņo ar jūras vides ekoloģiskajām prasībām;

| 42) | tāpēc atzinīgi vērtē kopējās zivsaimniecības politikas reformu un sagaida, ka tajā no jauna definētie mērķi, it īpaši izmantošanas ierobežojumi, tiks noteikti tā, lai zvejoto krājumu populācijas tiktu atjaunotas vai uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un izkraušanas pienākumi tiks pildīti un efektīvi kontrolēti (11); |
| --- | --- |

42)

tāpēc atzinīgi vērtē kopējās zivsaimniecības politikas reformu un sagaida, ka tajā no jauna definētie mērķi, it īpaši izmantošanas ierobežojumi, tiks noteikti tā, lai zvejoto krājumu populācijas tiktu atjaunotas vai uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, un izkraušanas pienākumi tiks pildīti un efektīvi kontrolēti (11);

| 43) | aicina EJZF līdzekļus izmantot tā, lai tas nebūtu pretrunā ar JSP mērķiem; cita starpā atbalsta jaunu, selektīvu zvejas paņēmienu izmantošanu, lai samazinātu piezvejas mirstību (tajā skaitā putnu piezvejas mirstību) un saudzētu jūras gultnē esošās dzīvotnes; |
| --- | --- |

43)

aicina EJZF līdzekļus izmantot tā, lai tas nebūtu pretrunā ar JSP mērķiem; cita starpā atbalsta jaunu, selektīvu zvejas paņēmienu izmantošanu, lai samazinātu piezvejas mirstību (tajā skaitā putnu piezvejas mirstību) un saudzētu jūras gultnē esošās dzīvotnes;

Pasākumi pret eitrofikāciju (D5)

| 44) | atgādina, ka pārmērīga bagātināšana ar barības vielām daudzos Eiropas jūras ūdeņu reģionos ir nopietna vides problēma; |
| --- | --- |

44)

atgādina, ka pārmērīga bagātināšana ar barības vielām daudzos Eiropas jūras ūdeņu reģionos ir nopietna vides problēma;

| 45) | uzskata, ka Nitrātu direktīvas drīzās pārskatīšanas un īstenošanas ietvaros ir ievērojami jāsamazina mēslošanas līdzekļu ieplūde; īstenojot kopējo lauksaimniecības politiku, būtu jāveicina alternatīvu, mazāk kaitīgu mēslošanas metožu izmantošana; |
| --- | --- |

45)

uzskata, ka Nitrātu direktīvas drīzās pārskatīšanas un īstenošanas ietvaros ir ievērojami jāsamazina mēslošanas līdzekļu ieplūde; īstenojot kopējo lauksaimniecības politiku, būtu jāveicina alternatīvu, mazāk kaitīgu mēslošanas metožu izmantošana;

| 46) | aicina ievērojami palielināt atbalstu bioloģiskajai lauksaimniecībai, lai tās daļa 2020. gadā būtu vairāk nekā 10 % no kopējā lauksaimniecības apjoma; |
| --- | --- |

46)

aicina ievērojami palielināt atbalstu bioloģiskajai lauksaimniecībai, lai tās daļa 2020. gadā būtu vairāk nekā 10 % no kopējā lauksaimniecības apjoma;

| 47) | aicina ūdeņu tuvumā noteikt obligātu zemkopības un mēslošanas aizliegumu, lai būtu iespējams ievērojami samazināt barības vielu nokļūšanu ūdeņos un ar tiem – jūras vidē; |
| --- | --- |

47)

aicina ūdeņu tuvumā noteikt obligātu zemkopības un mēslošanas aizliegumu, lai būtu iespējams ievērojami samazināt barības vielu nokļūšanu ūdeņos un ar tiem – jūras vidē;

| 48) | aicina noteikt, ka atļaujas saņemšana atklātu akvakultūras sistēmu ierīkošanai Eiropas jūras ūdeņos ir atkarīga no tā, ka to radītā barības vielu ieplūde neapdraud mērķi sasniegt labu vides stāvokli (12); |
| --- | --- |

48)

aicina noteikt, ka atļaujas saņemšana atklātu akvakultūras sistēmu ierīkošanai Eiropas jūras ūdeņos ir atkarīga no tā, ka to radītā barības vielu ieplūde neapdraud mērķi sasniegt labu vides stāvokli (12);

| 49) | uzskata, ka uz visiem ES jūras reģioniem steidzami jāattiecina vienošanās par sēra emisijas kontroles zonu (Sulphur Emission Control Zones (SECA)) izveidi; sagaida, ka Komisija un dalībvalstis intensīvi turpinās centienus arī saistībā ar slāpekļa oksīdu emisijas kontroles zonu (NOx Emission Control Area (NECA)) ierīkošanu; |
| --- | --- |

49)

uzskata, ka uz visiem ES jūras reģioniem steidzami jāattiecina vienošanās par sēra emisijas kontroles zonu (Sulphur Emission Control Zones (SECA)) izveidi; sagaida, ka Komisija un dalībvalstis intensīvi turpinās centienus arī saistībā ar slāpekļa oksīdu emisijas kontroles zonu (NOx Emission Control Area (NECA)) ierīkošanu;

Kaitīgo vielu piesārņojuma samazināšanas pasākumi (D8, D9)

| 50) | atgādina, ka dažādu veidu bīstamu vielu ieplūde, atsevišķi un kumulatīvi, iespaido un apdraud dzīvību jūrā un ar barības ķēdi nonāk arī pie cilvēkiem; tāpēc uzskata, ka ļoti svarīgs mērķis ir līdz 2020. gadam panākt bīstamo vielu ieplūdes pilnīgu pārtraukšanu un īstenot jau noslēgtos nolīgumus; |
| --- | --- |

50)

atgādina, ka dažādu veidu bīstamu vielu ieplūde, atsevišķi un kumulatīvi, iespaido un apdraud dzīvību jūrā un ar barības ķēdi nonāk arī pie cilvēkiem; tāpēc uzskata, ka ļoti svarīgs mērķis ir līdz 2020. gadam panākt bīstamo vielu ieplūdes pilnīgu pārtraukšanu un īstenot jau noslēgtos nolīgumus;

| 51) | norāda: tā kā aizvien pieaug piekrastes piesārņojums ar parafīnu, jo atļauta tvertņu skalošana jūrā, steidzami jāaizliedz šādā veidā jūrā atbrīvoties no atkritumiem; |
| --- | --- |

51)

norāda: tā kā aizvien pieaug piekrastes piesārņojums ar parafīnu, jo atļauta tvertņu skalošana jūrā, steidzami jāaizliedz šādā veidā jūrā atbrīvoties no atkritumiem;

| 52) | atbalsta ierosinājumu pārskatīt naftas produktus saturošu notekūdeņu robežvērtības (kuģniecība, naftas ieguve, rūpniecība u. c.); |
| --- | --- |

52)

atbalsta ierosinājumu pārskatīt naftas produktus saturošu notekūdeņu robežvērtības (kuģniecība, naftas ieguve, rūpniecība u. c.);

| 53) | atkārtoti rosina izstrādāt Eiropas rīcības plānu jūras gultnē esošās munīcijas likvidēšanai (galvenokārt savākšanai un iznīcināšanai), jo šī munīcija aizvien vairāk apdraud kuģošanu, jūrā veiktas darbības un tūrismu; |
| --- | --- |

53)

atkārtoti rosina izstrādāt Eiropas rīcības plānu jūras gultnē esošās munīcijas likvidēšanai (galvenokārt savākšanai un iznīcināšanai), jo šī munīcija aizvien vairāk apdraud kuģošanu, jūrā veiktas darbības un tūrismu;

| 54) | apstiprina savu nostāju, ka jūru piesārņojums jāsamazina piesārņojuma rašanās vietā (ražošana un patēriņš); taču uzskata arī, ka tādi pasākumi kā, piemēram, “ceturtā attīrīšanas pakāpe” jāveicina attīrīšanas iekārtās, kas notekūdeņos spēj samazināt mikropiesārņojumu. Vienlaikus jāaizliedz notekūdeņu dūņu izkliedēšana uz lauksaimniecības zemes; |
| --- | --- |

54)

apstiprina savu nostāju, ka jūru piesārņojums jāsamazina piesārņojuma rašanās vietā (ražošana un patēriņš); taču uzskata arī, ka tādi pasākumi kā, piemēram, “ceturtā attīrīšanas pakāpe” jāveicina attīrīšanas iekārtās, kas notekūdeņos spēj samazināt mikropiesārņojumu. Vienlaikus jāaizliedz notekūdeņu dūņu izkliedēšana uz lauksaimniecības zemes;

| 55) | norāda, ka Eiropas ūdeņus joprojām apdraud vienkorpusa tankkuģi, un rosina veikt stingru kontroli un pieņemt vēl stingrākus noteikumus, lai šos draudus novērstu; |
| --- | --- |

55)

norāda, ka Eiropas ūdeņus joprojām apdraud vienkorpusa tankkuģi, un rosina veikt stingru kontroli un pieņemt vēl stingrākus noteikumus, lai šos draudus novērstu;

| 56) | ir pārliecināta, ka jāizstrādā koncepcijas par avārijas ostām avarējušu kuģu, it īpaši kuģu ar bīstamu kravu, uzņemšanai un jānodrošina pietiekama reaģēšanas jauda nelaimes gadījumu novēršanai kuģu avāriju gadījumā, arī jūras vēja enerģijas parku apkārtnē. Šajā saistībā svarīga ir reģionāla pārrobežu sadarbība; |
| --- | --- |

56)

ir pārliecināta, ka jāizstrādā koncepcijas par avārijas ostām avarējušu kuģu, it īpaši kuģu ar bīstamu kravu, uzņemšanai un jānodrošina pietiekama reaģēšanas jauda nelaimes gadījumu novēršanai kuģu avāriju gadījumā, arī jūras vēja enerģijas parku apkārtnē. Šajā saistībā svarīga ir reģionāla pārrobežu sadarbība;

Pasākumi jūras piesārņojuma ar atkritumiem mazināšanai (D10)

| 57) | aicina vispārēji aizliegt atkritumu likvidēšanu jūrā; principā arī sadedzināšanu, jo tā nav kontrolējama. Izmaksas, ko rada atkritumu apsaimniekošana uz sauszemes, ja iespējams, kā vienota likme būtu jāiekļauj ostas nodevās; |
| --- | --- |

57)

aicina vispārēji aizliegt atkritumu likvidēšanu jūrā; principā arī sadedzināšanu, jo tā nav kontrolējama. Izmaksas, ko rada atkritumu apsaimniekošana uz sauszemes, ja iespējams, kā vienota likme būtu jāiekļauj ostas nodevās;

| 58) | rosina atbalstīt zvejnieku centienus “zvejot atkritumus”, un šāds atbalsts it īpaši jāsniedz, nodrošinot atkritumu bezmaksas apsaimniekošanu ostās un diferencējot ostu nodevas; |
| --- | --- |

58)

rosina atbalstīt zvejnieku centienus “zvejot atkritumus”, un šāds atbalsts it īpaši jāsniedz, nodrošinot atkritumu bezmaksas apsaimniekošanu ostās un diferencējot ostu nodevas;

| 59) | aicina ņemt vērā jūru ārkārtīgi lielo piesārņojumu ar plastmasas atkritumiem un tāpēc pielikt lielākas pūles, lai izvairītos no plastmasas izmantošanas un to pārstrādātu; sagaida, ka dalībvalstis pirmām kārtām enerģiski īstenos jaunos noteikumus par plastmasas maisiņu lietošanas ierobežošanu līdz pat to aizliegšanai (13); |
| --- | --- |

59)

aicina ņemt vērā jūru ārkārtīgi lielo piesārņojumu ar plastmasas atkritumiem un tāpēc pielikt lielākas pūles, lai izvairītos no plastmasas izmantošanas un to pārstrādātu; sagaida, ka dalībvalstis pirmām kārtām enerģiski īstenos jaunos noteikumus par plastmasas maisiņu lietošanas ierobežošanu līdz pat to aizliegšanai (13);

| 60) | atbalsta tādus pasākumus kā “piekrastes uzkopšanas diena”, īpaši Eiropas piekrastēs un pludmalēs, jo līdztekus tiešajam labumam tie var veicināt izpratnes palielināšanu un cilvēku izglītošanu par vides jautājumiem; |
| --- | --- |

60)

atbalsta tādus pasākumus kā “piekrastes uzkopšanas diena”, īpaši Eiropas piekrastēs un pludmalēs, jo līdztekus tiešajam labumam tie var veicināt izpratnes palielināšanu un cilvēku izglītošanu par vides jautājumiem;

| 61) | apzinās mikroplastikāta atstātās smagās sekas uz jūras organismiem; tāpēc kā pirmo soli aicina aizliegt mikroplastikāta izmantošanu kosmētikas un tīrīšanas līdzekļos; |
| --- | --- |

61)

apzinās mikroplastikāta atstātās smagās sekas uz jūras organismiem; tāpēc kā pirmo soli aicina aizliegt mikroplastikāta izmantošanu kosmētikas un tīrīšanas līdzekļos;

Pasākumi, ar ko mazina enerģijas ievadīšanu jūrā (D11)

| 62) | norāda, ka enerģijas ievadīšana jūrās (troksnis, gaisma, siltums, starojums) neapšaubāmi ietekmē jūras vidi un ir nekavējoties labāk jāizpēta šīs ietekmes sekas; |
| --- | --- |

62)

norāda, ka enerģijas ievadīšana jūrās (troksnis, gaisma, siltums, starojums) neapšaubāmi ietekmē jūras vidi un ir nekavējoties labāk jāizpēta šīs ietekmes sekas;

| 63) | uzskata, ka pēc starptautisku trokšņu kartēšanas kritēriju un standartu noteikšanas būtu jāsagatavo Eiropas Savienības jūras ūdeņos radīto trokšņu kadastrs. Mērķis būtu izstrādāt tiesību normas un robežvērtības trokšņa mazināšanai jūras vidē; |
| --- | --- |

63)

uzskata, ka pēc starptautisku trokšņu kartēšanas kritēriju un standartu noteikšanas būtu jāsagatavo Eiropas Savienības jūras ūdeņos radīto trokšņu kadastrs. Mērķis būtu izstrādāt tiesību normas un robežvērtības trokšņa mazināšanai jūras vidē;

| 64) | pieprasa aizsargājamās teritorijās (tostarp buferzonās) jau tagad nepieļaut īpaši trokšņainu darbību, kas, kā pierādīts, negatīvi ietekmē atsevišķas sugas; |
| --- | --- |

64)

pieprasa aizsargājamās teritorijās (tostarp buferzonās) jau tagad nepieļaut īpaši trokšņainu darbību, kas, kā pierādīts, negatīvi ietekmē atsevišķas sugas;

| 65) | atbalsta alternatīvu metožu veicināšanu seismiskās izpētes jomā un jūras vēja parku veidošanā; |
| --- | --- |

65)

atbalsta alternatīvu metožu veicināšanu seismiskās izpētes jomā un jūras vēja parku veidošanā;

Noslēguma piezīmes

| 66) | uzsver, ka jūras sekmīgā aizsardzībā izšķiroša ir informācija un dialogs ar iedzīvotājiem; tādēļ aicina dalībvalstis, izstrādājot pasākumu programmas, pietiekami daudz laika un līdzekļu atvēlēt sabiedriskai apspriešanai un šajā darbā piedāvā vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdarbību; |
| --- | --- |

66)

uzsver, ka jūras sekmīgā aizsardzībā izšķiroša ir informācija un dialogs ar iedzīvotājiem; tādēļ aicina dalībvalstis, izstrādājot pasākumu programmas, pietiekami daudz laika un līdzekļu atvēlēt sabiedriskai apspriešanai un šajā darbā piedāvā vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdarbību;

| 67) | turpina atbalstīt Eiropas jūras dienas rīkošanu un sagaida, ka turpmākajos gados Eiropas jūras diena veicinās JSP sekmīgu īstenošanu un kalpos kā forums zinātniskām un politiskām debatēm arī ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

67)

turpina atbalstīt Eiropas jūras dienas rīkošanu un sagaida, ka turpmākajos gados Eiropas jūras diena veicinās JSP sekmīgu īstenošanu un kalpos kā forums zinātniskām un politiskām debatēm arī ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

Briselē, 2015. gada 3. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 final.

1

(2)  OV C 206, 29.8.2006., 5. lpp.

2

(3)  OV C 206, 29.8.2006., 5. lpp.; OV C 172, 5.7.2008., 34. lpp.

3

(4)  COM(2014) 97 final.

4

(5)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  OV C 62, 2.3.2013., 44. lpp.

6

(7)  OV C 104, 2.4.2011., 47. lpp.

7

(8)  OV C 415, 20.11.2014., 9. lpp.

8

(9)  OV C 391, 18.12.2012., 1. lpp.

9

(10)  OV C 172, 5.7.2008., 34. lpp.

10

(11)  OV C 225, 27.7.2012., 20. lpp.

11

(12)  OV C 391, 18.12.2012., 84. lpp.

12

(13)  OV C 356, 5.12.2013., 30. lpp.; OV C 280, 27.9.2013., 44. lpp.

13

---

| 7.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 260/12

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai”

(2015/C 260/03)

| Ziņotājs | J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL/PPE), Oisterwijk mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai””
  COM(2014) 335 final
  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada”
  COM(2015) 44 final |

Ziņotājs

J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL/PPE), Oisterwijk mērs

Atsauces dokuments

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai””

COM(2014) 335 final

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada”

COM(2015) 44 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Sākotnēja piezīme

| 1. | Šajā atzinumā aplūkots Eiropas Komisijas paziņojums “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai” (1), kurā apskatīta Eiropas Savienības nozīme ANO procesā, kura mērķis ir izstrādāt jaunu reformu programmu laikposmam pēc 2015. gada. Atzinumā aplūkots Komisijas paziņojums “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (COM(2015) 44 final) par reformu programmas īstenošanas mehānismiem. Šis paziņojums faktiski ir pirmā minētā paziņojuma 5. nodaļas plašāks izklāsts. |
| --- | --- |

1.

Šajā atzinumā aplūkots Eiropas Komisijas paziņojums “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem: no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai” (1), kurā apskatīta Eiropas Savienības nozīme ANO procesā, kura mērķis ir izstrādāt jaunu reformu programmu laikposmam pēc 2015. gada. Atzinumā aplūkots Komisijas paziņojums “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” (COM(2015) 44 final) par reformu programmas īstenošanas mehānismiem. Šis paziņojums faktiski ir pirmā minētā paziņojuma 5. nodaļas plašāks izklāsts.

Vispārīgas piezīmes

| 2. | pauž gandarījumu par Komisijas apņemšanos aktīvi un konstruktīvi iesaistīties jaunās, vajadzīgās un vērienīgās reformu programmas izstrādē laikposmam pēc 2015. gada, kas būs pamats pasākumiem, ar kuriem paredzēts novērst vairākas būtiskas problēmas, kas savstarpēji saistītas pasaules mērogā; |
| --- | --- |

2.

pauž gandarījumu par Komisijas apņemšanos aktīvi un konstruktīvi iesaistīties jaunās, vajadzīgās un vērienīgās reformu programmas izstrādē laikposmam pēc 2015. gada, kas būs pamats pasākumiem, ar kuriem paredzēts novērst vairākas būtiskas problēmas, kas savstarpēji saistītas pasaules mērogā;

| 3. | atzinīgi vērtē arī ES un dalībvalstu apņemšanos sadarboties ar visām ieinteresētajām pusēm un partneriem, lai panāktu vienošanos par reformu programmu. RK atbalsta pieeju, ar kuru šis process skatīts kā unikāla iespēja pārskatīt un stiprināt starptautiskās sabiedrības sadarbību, kas definēta paziņojumā par globālu partnerību; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē arī ES un dalībvalstu apņemšanos sadarboties ar visām ieinteresētajām pusēm un partneriem, lai panāktu vienošanos par reformu programmu. RK atbalsta pieeju, ar kuru šis process skatīts kā unikāla iespēja pārskatīt un stiprināt starptautiskās sabiedrības sadarbību, kas definēta paziņojumā par globālu partnerību;

| 4. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka programmas pamatā jābūt tiesībām un tā ir cieši saistīta ar labu pārvaldību, demokrātiju un tiesiskumu. Šī apņemšanās pilnībā atbilst iepriekšējam paziņojumam “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” un RK atzinumam par šo tematu (2); |
| --- | --- |

4.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka programmas pamatā jābūt tiesībām un tā ir cieši saistīta ar labu pārvaldību, demokrātiju un tiesiskumu. Šī apņemšanās pilnībā atbilst iepriekšējam paziņojumam “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” un RK atzinumam par šo tematu (2);

| 5. | atzinīgi vērtē universāluma principa attiecināšanu uz ierosinātajām prioritātēm un mērķiem, lai gan ir svarīgi ņemt vērā valstu apstākļus, iespējas un attīstības līmeni, vienlaikus atzīstot, ka mērķus varēs īstenot tikai tad, ja visas ieinteresētās puses uzņemsies saistības un iesaistīsies šajā procesā. Lai to panāktu, dalībvalstīm ir jāievēro vairākas prasības gan valsts līmenī, gan saistībā ar to savstarpējo sadarbību un ieguldījumu starptautiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē universāluma principa attiecināšanu uz ierosinātajām prioritātēm un mērķiem, lai gan ir svarīgi ņemt vērā valstu apstākļus, iespējas un attīstības līmeni, vienlaikus atzīstot, ka mērķus varēs īstenot tikai tad, ja visas ieinteresētās puses uzņemsies saistības un iesaistīsies šajā procesā. Lai to panāktu, dalībvalstīm ir jāievēro vairākas prasības gan valsts līmenī, gan saistībā ar to savstarpējo sadarbību un ieguldījumu starptautiskajā sadarbībā;

| 6. | ar gandarījumu konstatē, ka šīs programmas izstrādes procesā līdz šim ir notikušas kvalitatīvas apspriedes ar, cita starpā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un uzsver, ka ir svarīgi pilnveidot šīs apspriedes, lai tās kļūtu par strukturālu sadarbību ne tikai 2015. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmes un ANO Ģenerālās asamblejas perspektīvā, bet arī vēlāk reformu īstenošanā un uzraudzībā. |
| --- | --- |

6.

ar gandarījumu konstatē, ka šīs programmas izstrādes procesā līdz šim ir notikušas kvalitatīvas apspriedes ar, cita starpā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un uzsver, ka ir svarīgi pilnveidot šīs apspriedes, lai tās kļūtu par strukturālu sadarbību ne tikai 2015. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmes un ANO Ģenerālās asamblejas perspektīvā, bet arī vēlāk reformu īstenošanā un uzraudzībā.

Prioritātes

| 7. | RK atzīst, ka svarīgas ir visas tematiskās prioritātes, kuras Komisija ir noteikusi savā paziņojumā, un norāda, ka laika gaitā panākts progress mērķu noteikšanā ANO līmenī, vienlaikus saglabājot Eiropas Komisijas noteikto prioritāšu galvenos aspektus. Atzinīgi vērtē to, ka saglabāts mērķis par iekļaujošām, drošām un izturētspējīgām pilsētām un apdzīvotām vietām. Arvien plašāka urbanizācija pasaulē, kas turpināsies arī nākamajās desmitgadēs, un tās ietekme uz apkārtējām lauku teritorijām ir pamatojums, lai saglabātu to kā atsevišķu prioritāti. Arī Eiropā šai prioritātei ir vajadzīgs konkrēts saturs. |
| --- | --- |

7.

RK atzīst, ka svarīgas ir visas tematiskās prioritātes, kuras Komisija ir noteikusi savā paziņojumā, un norāda, ka laika gaitā panākts progress mērķu noteikšanā ANO līmenī, vienlaikus saglabājot Eiropas Komisijas noteikto prioritāšu galvenos aspektus. Atzinīgi vērtē to, ka saglabāts mērķis par iekļaujošām, drošām un izturētspējīgām pilsētām un apdzīvotām vietām. Arvien plašāka urbanizācija pasaulē, kas turpināsies arī nākamajās desmitgadēs, un tās ietekme uz apkārtējām lauku teritorijām ir pamatojums, lai saglabātu to kā atsevišķu prioritāti. Arī Eiropā šai prioritātei ir vajadzīgs konkrēts saturs.

| 8. | Turklāt paziņojuma 3. punkta 2. daļā ilgtspējīgu pilsētu un aglomerāciju prioritāte apskatīta pārāk šauri, vienīgi ilgtspējīgas attīstības galveno uzdevumu aspektā. Pilsētas ir arī izaugsmes virzītājspēks (3) un sekmē lielāku valsts resursu potenciālo ietekmi un tādējādi lielāku finansējuma bāzi citu mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

8.

Turklāt paziņojuma 3. punkta 2. daļā ilgtspējīgu pilsētu un aglomerāciju prioritāte apskatīta pārāk šauri, vienīgi ilgtspējīgas attīstības galveno uzdevumu aspektā. Pilsētas ir arī izaugsmes virzītājspēks (3) un sekmē lielāku valsts resursu potenciālo ietekmi un tādējādi lielāku finansējuma bāzi citu mērķu īstenošanai.

| 9. | Tāpat kā ANO, arī Komisija izvēlējusies izvirzīt salīdzinoši nelielu skaitu mērķu, tostarp komunikācijas apsvērumu dēļ. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc ir ierosināta mērķu apvienošana. Turklāt Komisija arī pamatoti uzsver “ciešu savstarpējo saikni starp prioritārajām jomām un to tematiskajiem mērķiem”, kā arī nepieciešamību ņemt vērā šo saikni. |
| --- | --- |

9.

Tāpat kā ANO, arī Komisija izvēlējusies izvirzīt salīdzinoši nelielu skaitu mērķu, tostarp komunikācijas apsvērumu dēļ. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc ir ierosināta mērķu apvienošana. Turklāt Komisija arī pamatoti uzsver “ciešu savstarpējo saikni starp prioritārajām jomām un to tematiskajiem mērķiem”, kā arī nepieciešamību ņemt vērā šo saikni.

| 10. | Šajā saistībā RK vēlreiz uzsver, ka attīstības jomā svarīga nozīme ir teritoriālajai pieejai. Ņemot vērā daudzo mērķu un ar to saistīto problēmu savstarpējo saikni, ir vajadzīga integrēta pieeja ģeogrāfiski un administratīvi saskaņotu teritoriju līmenī. Paziņojumā šis aspekts nav pietiekami ņemts vērā. Saistībā ar ieguldījumu turpmākajā darbā par šo tematu ES varētu lietderīgi izmantot savu pirmo paziņojumu par partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšanu (COM(2013) 280), kurā teritoriālā pieeja attīstībai ir aprakstīta kā augšupējs ilgtermiņa process, kurā dažādi vietējie dalībnieki kopā nosaka prioritātes, plāno un īsteno attīstības stratēģijas. Šāda pieeja ir svarīga, lai mobilizētu visas vietējo kopienu zināšanas, līdzekļus, spējas un saistības. |
| --- | --- |

10.

Šajā saistībā RK vēlreiz uzsver, ka attīstības jomā svarīga nozīme ir teritoriālajai pieejai. Ņemot vērā daudzo mērķu un ar to saistīto problēmu savstarpējo saikni, ir vajadzīga integrēta pieeja ģeogrāfiski un administratīvi saskaņotu teritoriju līmenī. Paziņojumā šis aspekts nav pietiekami ņemts vērā. Saistībā ar ieguldījumu turpmākajā darbā par šo tematu ES varētu lietderīgi izmantot savu pirmo paziņojumu par partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšanu (COM(2013) 280), kurā teritoriālā pieeja attīstībai ir aprakstīta kā augšupējs ilgtermiņa process, kurā dažādi vietējie dalībnieki kopā nosaka prioritātes, plāno un īsteno attīstības stratēģijas. Šāda pieeja ir svarīga, lai mobilizētu visas vietējo kopienu zināšanas, līdzekļus, spējas un saistības.

Vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība

| 11. | Komisija pamatoti uzskata, ka ir vajadzīga visu reformu programmas dalībnieku līdzdalība un saistības. Daudzu minēto prioritāšu īstenošanā ir jāiesaista vietējais un reģionālais līmenis gan attiecībā uz politikām un lēmumu pieņemšanas procesu, gan uz plānošanu un īstenošanu. Kaut arī šā atzinuma mērķis nav analizēt katru prioritāti un “tematisko mērķi” atsevišķi, to transponēšana vietējā un reģionālā līmenī var palielināt paziņojuma ietekmi. RK aicina turpināt procesu Localizing the Post-2015 Agenda (programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošana vietējā līmenī), konkrēti, dialogu ar valstu un starptautiskajām vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām, un pauž gatavību sniegt tajā savu ieguldījumu. |
| --- | --- |

11.

Komisija pamatoti uzskata, ka ir vajadzīga visu reformu programmas dalībnieku līdzdalība un saistības. Daudzu minēto prioritāšu īstenošanā ir jāiesaista vietējais un reģionālais līmenis gan attiecībā uz politikām un lēmumu pieņemšanas procesu, gan uz plānošanu un īstenošanu. Kaut arī šā atzinuma mērķis nav analizēt katru prioritāti un “tematisko mērķi” atsevišķi, to transponēšana vietējā un reģionālā līmenī var palielināt paziņojuma ietekmi. RK aicina turpināt procesu Localizing the Post-2015 Agenda (programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošana vietējā līmenī), konkrēti, dialogu ar valstu un starptautiskajām vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām, un pauž gatavību sniegt tajā savu ieguldījumu.

| 12. | RK ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija atzinusi nepieciešamību izmantot daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un atbalsta arī Komisijas redzējumu: lai veiksmīgi īstenotu globālu partnerību, valstu un vietējā līmenī īstenotās politikas jāsaskaņo ar ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu ne tikai vietējā, bet arī starptautiskā mērogā. Tāpēc Komiteja uzsver subsidiaritātes principa, uz kuru atsaucas ES, būtisko nozīmi. |
| --- | --- |

12.

RK ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija atzinusi nepieciešamību izmantot daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un atbalsta arī Komisijas redzējumu: lai veiksmīgi īstenotu globālu partnerību, valstu un vietējā līmenī īstenotās politikas jāsaskaņo ar ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu ne tikai vietējā, bet arī starptautiskā mērogā. Tāpēc Komiteja uzsver subsidiaritātes principa, uz kuru atsaucas ES, būtisko nozīmi.

| 13. | Lai pilnībā izmantotu visu līmeņu pārvaldību un nodrošinātu to efektīvu mijiedarbību, ir svarīgi veidot dialogu, kurā iesaistītas valstu valdības un vietējās un reģionālās pašvaldības. Lai to panāktu, vispirms jāizstrādā mērķi, rādītāji un uzdevumi valsts līmenī, pēc tam jānosaka, jāīsteno, jāuzrauga un jānovērtē pasākumi, kā arī jāizvērtē pieredze, lai veiktu uzlabojumus. Paziņojumā vietējās un reģionālās pašvaldības joprojām pārāk bieži tiek uzskatītas tikai par īstenošanas struktūrām. |
| --- | --- |

13.

Lai pilnībā izmantotu visu līmeņu pārvaldību un nodrošinātu to efektīvu mijiedarbību, ir svarīgi veidot dialogu, kurā iesaistītas valstu valdības un vietējās un reģionālās pašvaldības. Lai to panāktu, vispirms jāizstrādā mērķi, rādītāji un uzdevumi valsts līmenī, pēc tam jānosaka, jāīsteno, jāuzrauga un jānovērtē pasākumi, kā arī jāizvērtē pieredze, lai veiktu uzlabojumus. Paziņojumā vietējās un reģionālās pašvaldības joprojām pārāk bieži tiek uzskatītas tikai par īstenošanas struktūrām.

| 14. | Šajā sakarā ir lietderīgi atgādināt vietējo un reģionālo pašvaldību politisko nozīmi, kas ļoti labi aprakstīta Eiropas Komisijas paziņojumā COM(2013) 280 final. Vietējās un reģionālās pašvaldības izstrādā stratēģiskus risinājumus un pieņem politiskus lēmumus, un vienlaikus tās ir atbildīgas arī par atsevišķu valsts līmenī noteiktās politikas aspektu īstenošanu. |
| --- | --- |

14.

Šajā sakarā ir lietderīgi atgādināt vietējo un reģionālo pašvaldību politisko nozīmi, kas ļoti labi aprakstīta Eiropas Komisijas paziņojumā COM(2013) 280 final. Vietējās un reģionālās pašvaldības izstrādā stratēģiskus risinājumus un pieņem politiskus lēmumus, un vienlaikus tās ir atbildīgas arī par atsevišķu valsts līmenī noteiktās politikas aspektu īstenošanu.

| 15. | Tāpēc, neapšaubot pārskatatbildības nozīmi, Reģionu komiteja atturīgi vērtē 3. punkta “Pārskatatbildība” daļu, kurā norādīts, ka vietējām pašvaldībām “vajadzētu būt lielai nozīmei” (cita starpā) valstu valdību rīcības un atbildības uzraudzībā. RK uzskata, ka šāds redzējums pienācīgi neatspoguļo publiskās pārvaldes iestāžu attiecības, un aicina drīzāk veicināt visu publiskās pārvaldes iestāžu sadarbību un darbības saskaņotību. |
| --- | --- |

15.

Tāpēc, neapšaubot pārskatatbildības nozīmi, Reģionu komiteja atturīgi vērtē 3. punkta “Pārskatatbildība” daļu, kurā norādīts, ka vietējām pašvaldībām “vajadzētu būt lielai nozīmei” (cita starpā) valstu valdību rīcības un atbildības uzraudzībā. RK uzskata, ka šāds redzējums pienācīgi neatspoguļo publiskās pārvaldes iestāžu attiecības, un aicina drīzāk veicināt visu publiskās pārvaldes iestāžu sadarbību un darbības saskaņotību.

Progress, uzraudzība un pārskatatbildība

| 16. | RK piekrīt, ka ir svarīgi, lai turpmākais satvars būtu kontrolējams un pārredzams un lai varētu efektīvi izvērtēt panākto progresu, balstoties uz skaidriem kritērijiem. RK piekrīt Komisijas viedoklim, ka šajā nolūkā ir svarīgi nodrošināt līdzdalību un pārskatatbildību un izstrādāt ļoti kvalitatīvus noteikumus un izveidot kvalitatīvas iestādes. |
| --- | --- |

16.

RK piekrīt, ka ir svarīgi, lai turpmākais satvars būtu kontrolējams un pārredzams un lai varētu efektīvi izvērtēt panākto progresu, balstoties uz skaidriem kritērijiem. RK piekrīt Komisijas viedoklim, ka šajā nolūkā ir svarīgi nodrošināt līdzdalību un pārskatatbildību un izstrādāt ļoti kvalitatīvus noteikumus un izveidot kvalitatīvas iestādes.

| 17. | Lai nodrošinātu panāktā progresa efektīvu uzraudzību, vispirms skaidri jānosaka mērķi un kvantitatīvi uzdevumi. Šajā saistībā jāņem vērā valstu situāciju daudzveidība, kā minēts pirmajā paziņojumā. Paziņojumā arī pamatoti norādīts: “Visbeidzot, darbs mērķu līmenī, tostarp rādītāji, būtu jādefinē tā, lai nodrošinātu nepieciešamos pārveidojumus visās valstīs dažādos attīstības līmeņos, lai sasniegtu vispārējos mērķus.” Tāpēc situāciju daudzveidība nevar būt attaisnojums, lai neuzņemtos saistības, jo to nosaka savstarpējā atkarība šo mērķu sasniegšanā. Tāpēc ir vajadzīga stingra valstu savstarpējas horizontālas pārskatatbildības forma. |
| --- | --- |

17.

Lai nodrošinātu panāktā progresa efektīvu uzraudzību, vispirms skaidri jānosaka mērķi un kvantitatīvi uzdevumi. Šajā saistībā jāņem vērā valstu situāciju daudzveidība, kā minēts pirmajā paziņojumā. Paziņojumā arī pamatoti norādīts: “Visbeidzot, darbs mērķu līmenī, tostarp rādītāji, būtu jādefinē tā, lai nodrošinātu nepieciešamos pārveidojumus visās valstīs dažādos attīstības līmeņos, lai sasniegtu vispārējos mērķus.” Tāpēc situāciju daudzveidība nevar būt attaisnojums, lai neuzņemtos saistības, jo to nosaka savstarpējā atkarība šo mērķu sasniegšanā. Tāpēc ir vajadzīga stingra valstu savstarpējas horizontālas pārskatatbildības forma.

| 18. | Apstākļi atšķiras ne tikai starp valstīm, bet arī vienas valsts robežās, un tādēļ ir vajadzīgi dažādi rādītāji, pieejas un mērķi. Šis jautājums ir jāapspriež starp valsts iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Arī šajā gadījumā ir vajadzīga horizontāla pārskatatbildība, proti, vietējo un reģionālo pašvaldību savstarpēja pārskatatbildība. Mācīšanās citam no cita, balstoties uz atsauces vērtībām, salīdzinoša izvērtēšana u. c., kā minēts otrajā paziņojumā, bieži vien ir lietderīgāka pieeja nekā vertikāla pārskatatbildība un sankcijas. |
| --- | --- |

18.

Apstākļi atšķiras ne tikai starp valstīm, bet arī vienas valsts robežās, un tādēļ ir vajadzīgi dažādi rādītāji, pieejas un mērķi. Šis jautājums ir jāapspriež starp valsts iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Arī šajā gadījumā ir vajadzīga horizontāla pārskatatbildība, proti, vietējo un reģionālo pašvaldību savstarpēja pārskatatbildība. Mācīšanās citam no cita, balstoties uz atsauces vērtībām, salīdzinoša izvērtēšana u. c., kā minēts otrajā paziņojumā, bieži vien ir lietderīgāka pieeja nekā vertikāla pārskatatbildība un sankcijas.

| 19. | Reformu programma būs efektīva, ja tai būs plašs atbalsts un visi dalībnieki visos līmeņos būs gatavi iesaistīties tās īstenošanā. Arī vietējā un reģionālā līmeņa līdzdalībai un pārskatatbildībai ir patiešām svarīga nozīme. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir gatavas iesaistīties un piekritušas sadarboties datu vākšanas jomā, lai nodrošinātu reformu programmas uzraudzību un tās turpmāku īstenošanu. Šajā sakarā valsts un starptautiskā līmeņa vietējo un reģionālo pašvaldību apvienību iesaistīšanās ir pašsaprotama. RK aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka datu vākšana ir samērīga ar izvirzīto mērķi un ka ir ņemtas vērā izmaksas un laika patēriņš. |
| --- | --- |

19.

Reformu programma būs efektīva, ja tai būs plašs atbalsts un visi dalībnieki visos līmeņos būs gatavi iesaistīties tās īstenošanā. Arī vietējā un reģionālā līmeņa līdzdalībai un pārskatatbildībai ir patiešām svarīga nozīme. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir gatavas iesaistīties un piekritušas sadarboties datu vākšanas jomā, lai nodrošinātu reformu programmas uzraudzību un tās turpmāku īstenošanu. Šajā sakarā valsts un starptautiskā līmeņa vietējo un reģionālo pašvaldību apvienību iesaistīšanās ir pašsaprotama. RK aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka datu vākšana ir samērīga ar izvirzīto mērķi un ka ir ņemtas vērā izmaksas un laika patēriņš.

| 20. | Komiteja atbalsta arī Komisijas viedokli, ka ir svarīgi uzlabot pašreiz pieejamo datu izmantošanu. Ja vien iespējams, datu vākšana jāiekļauj esošās struktūrās, kuras vajadzības gadījumā būtu jāpastiprina. Piemēram, civilstāvokļa aktu reģistrācijas, zemesgrāmatas, tirdzniecības palātas, nodokļu iestādes utt. |
| --- | --- |

20.

Komiteja atbalsta arī Komisijas viedokli, ka ir svarīgi uzlabot pašreiz pieejamo datu izmantošanu. Ja vien iespējams, datu vākšana jāiekļauj esošās struktūrās, kuras vajadzības gadījumā būtu jāpastiprina. Piemēram, civilstāvokļa aktu reģistrācijas, zemesgrāmatas, tirdzniecības palātas, nodokļu iestādes utt.

Jauna globāla partnerība

| 21. | Tik plašai programmai ir vajadzīgi dažādu veidu īstenošanas mehānismi neatkarīgi no tā, vai tie ir finanšu vai nefinanšu, vai balstīti uz tiesību aktiem vai vienkārši uz brīvprātīgām saistībām, kas izriet no pārliecības, vai tos izstrādājušas pārvaldes iestādes, akadēmiskās aprindas vai tehnoloģiskās struktūras, nozares vai NVO, vai arī tās ir saistītas ar ekonomikas mehānismiem, piemēram, godīgu tirdzniecību, utt. RK atbalsta Komisijas apņemšanos izmantot veselu virkni instrumentu un šajā atzinumā izskata tikai dažus aspektus, kuri ir īpaši nozīmīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

21.

Tik plašai programmai ir vajadzīgi dažādu veidu īstenošanas mehānismi neatkarīgi no tā, vai tie ir finanšu vai nefinanšu, vai balstīti uz tiesību aktiem vai vienkārši uz brīvprātīgām saistībām, kas izriet no pārliecības, vai tos izstrādājušas pārvaldes iestādes, akadēmiskās aprindas vai tehnoloģiskās struktūras, nozares vai NVO, vai arī tās ir saistītas ar ekonomikas mehānismiem, piemēram, godīgu tirdzniecību, utt. RK atbalsta Komisijas apņemšanos izmantot veselu virkni instrumentu un šajā atzinumā izskata tikai dažus aspektus, kuri ir īpaši nozīmīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

| 22. | Otrajā paziņojumā pamatoti norādīts, ka ar jaunu globālu partnerību vajadzētu atraisīt pašvaldību un vietējo ieinteresēto pušu attīstības potenciālu un ka būtu jāpastiprina dažādu līmeņu – pasaules, valstu, reģionu un vietējā līmeņa – koordinācija. Lai to panāktu, ir vajadzīgas stipras vietējās un reģionālās pašvaldības. Šajā nolūkā tām jānodrošina lielāka leģitimitāte, skaidri jānosaka to pienākumi un pilnvaras, proti, jānodrošina attīstīta decentralizācijas pakāpe. Paziņojums varētu būt izsmeļošāks šajā jautājumā, jo tajā runa ir par efektīvu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

22.

Otrajā paziņojumā pamatoti norādīts, ka ar jaunu globālu partnerību vajadzētu atraisīt pašvaldību un vietējo ieinteresēto pušu attīstības potenciālu un ka būtu jāpastiprina dažādu līmeņu – pasaules, valstu, reģionu un vietējā līmeņa – koordinācija. Lai to panāktu, ir vajadzīgas stipras vietējās un reģionālās pašvaldības. Šajā nolūkā tām jānodrošina lielāka leģitimitāte, skaidri jānosaka to pienākumi un pilnvaras, proti, jānodrošina attīstīta decentralizācijas pakāpe. Paziņojums varētu būt izsmeļošāks šajā jautājumā, jo tajā runa ir par efektīvu tiesisko regulējumu.

| 23. | Pienākumus var reāli izpildīt, ja tam piešķirti vajadzīgie līdzekļi. To var panākt ar līdzekļu pārvedumu no valsts līmeņa uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, bet arī paredzot pietiekamas iespējas mobilizēt resursus vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, izmantojot vietējos un reģionālos nodokļus. Arī šis aspekts saistīts ar attīstītu decentralizācijas pakāpi. Tomēr RK uzskata, ka arī šajā aspektā īstenošanas mehānismi – iekšējo resursu mobilizēšana līdztekus starptautiskajam atbalstam – ir pārāk lielā mērā virzīti uz valsts līmenī. |
| --- | --- |

23.

Pienākumus var reāli izpildīt, ja tam piešķirti vajadzīgie līdzekļi. To var panākt ar līdzekļu pārvedumu no valsts līmeņa uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, bet arī paredzot pietiekamas iespējas mobilizēt resursus vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, izmantojot vietējos un reģionālos nodokļus. Arī šis aspekts saistīts ar attīstītu decentralizācijas pakāpi. Tomēr RK uzskata, ka arī šajā aspektā īstenošanas mehānismi – iekšējo resursu mobilizēšana līdztekus starptautiskajam atbalstam – ir pārāk lielā mērā virzīti uz valsts līmenī.

| 24. | Īstenošanas mehānismi ietver arī tehnisko palīdzību un veiktspējas stiprināšanu. Daudzas valstis vēl nav decentralizētas vai arī ir decentralizētas pavisam nelielā mērā. Tāpēc vietējo un reģionālo pašvaldību veiktspēja joprojām ir ierobežota. Tādēļ Reģionu komiteja uzskata, ka ir vajadzīgs būtisks ilgtermiņa atbalsts, tostarp tehniskā palīdzība un šo valstu veiktspējas palielināšana, lai reformu programma tiktu atbalstīta vietējā un reģionālajā līmenī. Veiksme vai neveiksme šajā līmenī būtiski ietekmēs iedzīvotāju attieksmi pret publiskajām pārvaldes iestādēm kopumā. Komiteja arī piekrīt Komisijas viedoklim, ka visiem starptautiskās sadarbības partneriem ir jāsniedz lielāks atbalsts veiktspējas stiprināšanas procesam un aicina ES aktīvāk atbalstīt partnervalstu vietējo un reģionālo pašvaldību veiktspējas stiprināšanu. |
| --- | --- |

24.

Īstenošanas mehānismi ietver arī tehnisko palīdzību un veiktspējas stiprināšanu. Daudzas valstis vēl nav decentralizētas vai arī ir decentralizētas pavisam nelielā mērā. Tāpēc vietējo un reģionālo pašvaldību veiktspēja joprojām ir ierobežota. Tādēļ Reģionu komiteja uzskata, ka ir vajadzīgs būtisks ilgtermiņa atbalsts, tostarp tehniskā palīdzība un šo valstu veiktspējas palielināšana, lai reformu programma tiktu atbalstīta vietējā un reģionālajā līmenī. Veiksme vai neveiksme šajā līmenī būtiski ietekmēs iedzīvotāju attieksmi pret publiskajām pārvaldes iestādēm kopumā. Komiteja arī piekrīt Komisijas viedoklim, ka visiem starptautiskās sadarbības partneriem ir jāsniedz lielāks atbalsts veiktspējas stiprināšanas procesam un aicina ES aktīvāk atbalstīt partnervalstu vietējo un reģionālo pašvaldību veiktspējas stiprināšanu.

| 25. | Decentralizēta sadarbība ir svarīgs līdzeklis, lai stiprinātu vietējo un reģionālo pašvaldību veiktspēju. Turklāt zināšanu apmaiņa starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām gan ES robežās, gan arī ar citām attīstītākajām valstīm var sniegt pievienoto vērtību reformu programmas īstenošanā. Atsaucoties uz iepriekšējiem atzinumiem (4), RK aicina Komisiju pievienot īstenošanas mehānismiem arī “decentralizētu sadarbību”. Patlaban tai piešķirti tikai 0,3 % no attīstībai paredzētā Komisijas budžeta. RK aicina šo apjomu palielināt. |
| --- | --- |

25.

Decentralizēta sadarbība ir svarīgs līdzeklis, lai stiprinātu vietējo un reģionālo pašvaldību veiktspēju. Turklāt zināšanu apmaiņa starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām gan ES robežās, gan arī ar citām attīstītākajām valstīm var sniegt pievienoto vērtību reformu programmas īstenošanā. Atsaucoties uz iepriekšējiem atzinumiem (4), RK aicina Komisiju pievienot īstenošanas mehānismiem arī “decentralizētu sadarbību”. Patlaban tai piešķirti tikai 0,3 % no attīstībai paredzētā Komisijas budžeta. RK aicina šo apjomu palielināt.

| 26. | Lai sekmētu reformu programmas īstenošanu un turpinātu viedokļu, zināšanu un pieredzes apmaiņu šajā jautājumā, RK atkārtoti apstiprina, ka tā ir gatava izmantot pašas resursus, proti, vietējo un reģionālo pašvaldību attīstības platformu informācijai un diskusijām (portālu) (5), Decentralizētas sadarbības atlantu, reizi divos gados rīkoto dialogu (konferenci) par decentralizētu sadarbību un divus starptautiskus forumus – Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM) un ES un Austrumu partnerības valstu reģionālo un vietējo pašvaldību konferenci (CORLEAP). |
| --- | --- |

26.

Lai sekmētu reformu programmas īstenošanu un turpinātu viedokļu, zināšanu un pieredzes apmaiņu šajā jautājumā, RK atkārtoti apstiprina, ka tā ir gatava izmantot pašas resursus, proti, vietējo un reģionālo pašvaldību attīstības platformu informācijai un diskusijām (portālu) (5), Decentralizētas sadarbības atlantu, reizi divos gados rīkoto dialogu (konferenci) par decentralizētu sadarbību un divus starptautiskus forumus – Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM) un ES un Austrumu partnerības valstu reģionālo un vietējo pašvaldību konferenci (CORLEAP).

| 27. | Noslēgumā var sacīt, ka reformu programmas īstenošanai ir vajadzīgs plašs sabiedrības atbalsts. Iestādes to nevarēs īstenot vienas, pat ja dalībnieku loks ietver valsts pārvaldes iestādes, NVO, uzņēmumus un izglītības iestādes. Vēlreiz jānorāda, ka pienācīgi jāņem vērā vietējo dalībnieku nozīme. Pēdējos gados daudzos Eiropas ciematos un pilsētās notikuši pasākumi par Tūkstošgades attīstības mērķu tematiku. Eiropā šobrīd ir 1  200 taisnīgas tirdzniecības pilsētas (6) un izveidoti pirmie taisnīgas tirdzniecības reģioni. Simtiem mērķsadarbības projektu starp Eiropas pašvaldībām un to partneriem citos pasaules reģionos jau vairākus gadu desmitus ir virzītājspēks, lai tās iesaistītu starptautiskajās attiecībās un veidotu izpratni par mērķiem, savukārt daudzās vietās vietējās un reģionālās pašvaldības konkrēti piedalās pasākumos, kas saistīti ar Eiropas gadu attīstībai (2015. gads). RK iesaka arī turpmākajos gados balstīties uz šo tīklu, lai iesaistītu iedzīvotājus reformu programmas īstenošanā, cenšoties panākt plašāku līdzdalību un atbalstu, pārskatatbildību, iesaistīšanos un ieguldījumu ilgtspējīgās pārmaiņās. |
| --- | --- |

27.

Noslēgumā var sacīt, ka reformu programmas īstenošanai ir vajadzīgs plašs sabiedrības atbalsts. Iestādes to nevarēs īstenot vienas, pat ja dalībnieku loks ietver valsts pārvaldes iestādes, NVO, uzņēmumus un izglītības iestādes. Vēlreiz jānorāda, ka pienācīgi jāņem vērā vietējo dalībnieku nozīme. Pēdējos gados daudzos Eiropas ciematos un pilsētās notikuši pasākumi par Tūkstošgades attīstības mērķu tematiku. Eiropā šobrīd ir 1  200 taisnīgas tirdzniecības pilsētas (6) un izveidoti pirmie taisnīgas tirdzniecības reģioni. Simtiem mērķsadarbības projektu starp Eiropas pašvaldībām un to partneriem citos pasaules reģionos jau vairākus gadu desmitus ir virzītājspēks, lai tās iesaistītu starptautiskajās attiecībās un veidotu izpratni par mērķiem, savukārt daudzās vietās vietējās un reģionālās pašvaldības konkrēti piedalās pasākumos, kas saistīti ar Eiropas gadu attīstībai (2015. gads). RK iesaka arī turpmākajos gados balstīties uz šo tīklu, lai iesaistītu iedzīvotājus reformu programmas īstenošanā, cenšoties panākt plašāku līdzdalību un atbalstu, pārskatatbildību, iesaistīšanos un ieguldījumu ilgtspējīgās pārmaiņās.

| 28. | Reformu programma ir plaša, mērķtiecīga un vajadzīga. Tajā ir jāiesaistās visiem, visos līmeņos un visās pasaules daļās. Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības sadarbībā ar citām ir gatavas turpināt sniegt savu ieguldījumu programmas īstenošanā. |
| --- | --- |

28.

Reformu programma ir plaša, mērķtiecīga un vajadzīga. Tajā ir jāiesaistās visiem, visos līmeņos un visās pasaules daļās. Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības sadarbībā ar citām ir gatavas turpināt sniegt savu ieguldījumu programmas īstenošanā.

Briselē, 2015. gada 3. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 final.

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC.

2

(3)  COTER-V-046.

3

(4)  Piemēram, CDR732-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA.

6

---

| 7.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 260/17

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Taisnīgas tirdzniecības veicināšana Eiropas vietējā un reģionālajā līmenī”

(2015/C 260/04)

| Ziņotāja | Barbara DUDEN (DE/PSE), Hamburgas parlamenta Eiropas lietu komitejas locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | |

Ziņotāja

Barbara DUDEN (DE/PSE), Hamburgas parlamenta Eiropas lietu komitejas locekle

Atsauces dokuments

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta 2014. gada 2. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu lēmumam par Eiropas Attīstības gadu (2015) (1). Gads būtu jāizmanto, lai ne tikai kopumā uzsvērtu Eiropas Savienības politiku attīstības jomā un to tuvinātu ES iedzīvotājiem, bet galvenokārt arī īstenotu tālejošu pieeju taisnīgas tirdzniecības jomā, un šāda pieeja var būt rādītājs, kas atspoguļo attīstības politikas konsekvenci; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta 2014. gada 2. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu lēmumam par Eiropas Attīstības gadu (2015) (1). Gads būtu jāizmanto, lai ne tikai kopumā uzsvērtu Eiropas Savienības politiku attīstības jomā un to tuvinātu ES iedzīvotājiem, bet galvenokārt arī īstenotu tālejošu pieeju taisnīgas tirdzniecības jomā, un šāda pieeja var būt rādītājs, kas atspoguļo attīstības politikas konsekvenci;

| 2. | norāda uz iepriekšējiem RK atzinumiem un pasākumiem, kuros uzsvērta vietējo un reģionālo pašvaldību īpašā nozīme un loma ES ārpolitiskās darbības jomās (2); |
| --- | --- |

2.

norāda uz iepriekšējiem RK atzinumiem un pasākumiem, kuros uzsvērta vietējo un reģionālo pašvaldību īpašā nozīme un loma ES ārpolitiskās darbības jomās (2);

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu ļoti svarīga ir ES politikas konsekvence, un atgādina, ka attīstības jomā Eiropas Savienībai ir vadošā loma konsekventas politikas veidošanā un īstenošanā; īpaši norāda uz tirdzniecības un attīstības politikas savstarpējo papildināmību un vēlreiz uzsver, ka šajā sakarā ir jāatzīst Reģionu komitejas loma, proti, tas, ka komiteja rosina un koordinē vietējo un reģionālo pašvaldību pūliņus, kas vērsti uz attīstības veicināšanu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu ļoti svarīga ir ES politikas konsekvence, un atgādina, ka attīstības jomā Eiropas Savienībai ir vadošā loma konsekventas politikas veidošanā un īstenošanā; īpaši norāda uz tirdzniecības un attīstības politikas savstarpējo papildināmību un vēlreiz uzsver, ka šajā sakarā ir jāatzīst Reģionu komitejas loma, proti, tas, ka komiteja rosina un koordinē vietējo un reģionālo pašvaldību pūliņus, kas vērsti uz attīstības veicināšanu;

| 4. | atgādina, ka Eiropas Parlaments jau 2006. gadā pieņemtajā rezolūcijā par taisnīgu tirdzniecību un attīstību aicināja nodrošināt taisnīgas tirdzniecības koordināciju ES mērogā un iekļaut šo koncepciju visās politikas jomās (3). Komisija uz minēto rezolūciju atbildēja ar 2009. gada 5. maija paziņojumu “Ilgtspējīgas attīstības veicināšana – godīgās tirdzniecības un nevalstisku ar tirdzniecību saistītu ilgtspējas nodrošināšanas sistēmu nozīme” (4), kas tagad būtu jāiekļauj izvērstā ES stratēģijā taisnīgas tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka Eiropas Parlaments jau 2006. gadā pieņemtajā rezolūcijā par taisnīgu tirdzniecību un attīstību aicināja nodrošināt taisnīgas tirdzniecības koordināciju ES mērogā un iekļaut šo koncepciju visās politikas jomās (3). Komisija uz minēto rezolūciju atbildēja ar 2009. gada 5. maija paziņojumu “Ilgtspējīgas attīstības veicināšana – godīgās tirdzniecības un nevalstisku ar tirdzniecību saistītu ilgtspējas nodrošināšanas sistēmu nozīme” (4), kas tagad būtu jāiekļauj izvērstā ES stratēģijā taisnīgas tirdzniecības jomā;

| 5. | norāda uz jau pieņemtu RK atzinumu (5), kurā norādīts uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi taisnīgas tirdzniecības politikā. Minētajā atzinumā turklāt ierosināts izstrādāt kopēju Eiropas Taisnīgas tirdzniecības stratēģiju vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

5.

norāda uz jau pieņemtu RK atzinumu (5), kurā norādīts uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi taisnīgas tirdzniecības politikā. Minētajā atzinumā turklāt ierosināts izstrādāt kopēju Eiropas Taisnīgas tirdzniecības stratēģiju vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 6. | rosina attīstības jomā turpmāk veidot satvaru, kas veicina gan attīstības, gan ilgtspējības mērķu sasniegšanu un šajā procesā iesaista vietējās un reģionālās pašvaldības (6); |
| --- | --- |

6.

rosina attīstības jomā turpmāk veidot satvaru, kas veicina gan attīstības, gan ilgtspējības mērķu sasniegšanu un šajā procesā iesaista vietējās un reģionālās pašvaldības (6);

| 7. | atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu izstrādāt globālo regulējumu attīstības jomā laikam pēc 2015. gada (7), proti, izstrādāt “jaunu globālo regulējumu, kas radītu taisnīgākas un ilgtspējīgākas tirdzniecības sistēmas, kuru pamatā būtu dialogs, pārredzamība un cieņa, nolūkā panākt lielāku vienlīdzību starptautiskajā tirdzniecībā”; |
| --- | --- |

7.

atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu izstrādāt globālo regulējumu attīstības jomā laikam pēc 2015. gada (7), proti, izstrādāt “jaunu globālo regulējumu, kas radītu taisnīgākas un ilgtspējīgākas tirdzniecības sistēmas, kuru pamatā būtu dialogs, pārredzamība un cieņa, nolūkā panākt lielāku vienlīdzību starptautiskajā tirdzniecībā”;

Vispārīga informācija

| 8. | secina, ka pagājušajā desmitgadē ir būtiski pieaugusi gan tirdzniecība ar sertificētām precēm, gan taisnīgas tirdzniecības veicināšana ES vietējā un reģionālajā līmenī. Piemēram, Eiropā patlaban ir vairāk nekā 1  500 taisnīgas tirdzniecības kopienu (šis skaitlis pēdējos piecos gados ir dubultojies) un arvien populārāki kļūst “taisnīgas tirdzniecības reģioni”; |
| --- | --- |

8.

secina, ka pagājušajā desmitgadē ir būtiski pieaugusi gan tirdzniecība ar sertificētām precēm, gan taisnīgas tirdzniecības veicināšana ES vietējā un reģionālajā līmenī. Piemēram, Eiropā patlaban ir vairāk nekā 1  500 taisnīgas tirdzniecības kopienu (šis skaitlis pēdējos piecos gados ir dubultojies) un arvien populārāki kļūst “taisnīgas tirdzniecības reģioni”;

| 9. | norāda uz taisnīgas tirdzniecības definīciju, ko publicēja Pasaules Taisnīgas tirdzniecības organizācija un taisnīgas tirdzniecības marķēšanas organizācijas (pašlaik Fairtrade International): “Taisnīga tirdzniecība ir tirdzniecības partnerattiecības, kuru pamatā ir dialogs, pārskatāmība un cieņa un kuras tiecas pēc lielāka taisnīguma starptautiskajā tirdzniecībā. Tā veicina ilgtspējīgu attīstību, uz izdzīvošanas robežas esošajiem ražotājiem un strādniekiem – it īpaši dienvidu valstīs – piedāvājot labākus tirdzniecības nosacījumus un nodrošinot viņu sociālās tiesības. Taisnīgas tirdzniecības organizācijas, kuras atbalsta patērētāji, aktīvi iesaistījušās ražotāju atbalstīšanā, izpratnes palielināšanā un cīņā par pārmaiņām starptautiskās tirdzniecības noteikumos un praksē.” (Taisnīgas tirdzniecības principu harta, 2009); |
| --- | --- |

9.

norāda uz taisnīgas tirdzniecības definīciju, ko publicēja Pasaules Taisnīgas tirdzniecības organizācija un taisnīgas tirdzniecības marķēšanas organizācijas (pašlaik Fairtrade International): “Taisnīga tirdzniecība ir tirdzniecības partnerattiecības, kuru pamatā ir dialogs, pārskatāmība un cieņa un kuras tiecas pēc lielāka taisnīguma starptautiskajā tirdzniecībā. Tā veicina ilgtspējīgu attīstību, uz izdzīvošanas robežas esošajiem ražotājiem un strādniekiem – it īpaši dienvidu valstīs – piedāvājot labākus tirdzniecības nosacījumus un nodrošinot viņu sociālās tiesības. Taisnīgas tirdzniecības organizācijas, kuras atbalsta patērētāji, aktīvi iesaistījušās ražotāju atbalstīšanā, izpratnes palielināšanā un cīņā par pārmaiņām starptautiskās tirdzniecības noteikumos un praksē.” (Taisnīgas tirdzniecības principu harta, 2009);

| 10. | atgādina, ka RK atbalsta Komisijas vēlmi Eiropas Savienībā saglabāt taisnīgas tirdzniecības un citu līdzīgu ilgtspējas sistēmu brīvprātīgo raksturu (8). |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka RK atbalsta Komisijas vēlmi Eiropas Savienībā saglabāt taisnīgas tirdzniecības un citu līdzīgu ilgtspējas sistēmu brīvprātīgo raksturu (8).

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Nepieciešamība izstrādāt ES stratēģiju taisnīgas tirdzniecības jomā

| 11. | atbalsta viedokli, ka jāizstrādā Eiropas Taisnīgas tirdzniecības stratēģija, kas veicina konsekventu un koordinētu pieeju taisnīgai tirdzniecībai, šādu pieeju piemērojot visās ES politikas jomās, it īpaši tirdzniecības, attīstības, ilgtspējīga patēriņa un ražošanas jomā; |
| --- | --- |

11.

atbalsta viedokli, ka jāizstrādā Eiropas Taisnīgas tirdzniecības stratēģija, kas veicina konsekventu un koordinētu pieeju taisnīgai tirdzniecībai, šādu pieeju piemērojot visās ES politikas jomās, it īpaši tirdzniecības, attīstības, ilgtspējīga patēriņa un ražošanas jomā;

| 12. | pauž cerību, ka tiks publicēts nesen izziņotais paziņojums par tirdzniecību, un rosina Komisiju izmantot šo iespēju un ierosināt konkrētus pasākumus, ko tā paredz veikt, lai Eiropas Savienībā izveidotu saskaņotu regulējumu attiecībā uz taisnīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

12.

pauž cerību, ka tiks publicēts nesen izziņotais paziņojums par tirdzniecību, un rosina Komisiju izmantot šo iespēju un ierosināt konkrētus pasākumus, ko tā paredz veikt, lai Eiropas Savienībā izveidotu saskaņotu regulējumu attiecībā uz taisnīgu tirdzniecību;

| 13. | uzsver, ka vajadzīga tāda stratēģija, kas aktīvi veicina vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību šajā jomā, kā arī iesaista citus svarīgus dalībniekus, piemēram, Eiropas Parlamentu, Eiropas Ārējās darbības dienestu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. Tādēļ varētu izvērtēt iespēju izveidot iestāžu darba grupu, lai pasākumus šajā jomā koordinētu, ievērojot konsekvences principu, un nodrošinātu attiecīgo ES iniciatīvu un rīcībpolitiku savstarpēju papildināmību; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka vajadzīga tāda stratēģija, kas aktīvi veicina vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību šajā jomā, kā arī iesaista citus svarīgus dalībniekus, piemēram, Eiropas Parlamentu, Eiropas Ārējās darbības dienestu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. Tādēļ varētu izvērtēt iespēju izveidot iestāžu darba grupu, lai pasākumus šajā jomā koordinētu, ievērojot konsekvences principu, un nodrošinātu attiecīgo ES iniciatīvu un rīcībpolitiku savstarpēju papildināmību;

Taisnīga tirdzniecība iedzīvotāju apziņā

| 14. | atzinīgi vērtē jaunākos Eirobarometra datus (9), kas liecina, ka puse ES iedzīvotāju par taisnīgas tirdzniecības precēm ir gatavi maksāt vairāk; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē jaunākos Eirobarometra datus (9), kas liecina, ka puse ES iedzīvotāju par taisnīgas tirdzniecības precēm ir gatavi maksāt vairāk;

| 15. | secina: neraugoties uz to, ka visā Eiropā taisnīga tirdzniecība gūst aizvien lielāku atzinību un atbalstu, šādas tirdzniecības atpazīstamības līmenis ir ļoti atšķirīgs gan dažādās ES dalībvalstīs, gan dažādās šo valstu daļās. Kamēr Rietumeiropas un Ziemeļeiropas valstīs taisnīgas tirdzniecības zīmolus atpazīst vairāk nekā 50 % iedzīvotāju (tas ir relatīvi augsts rādītājs), vairumā Austrumeiropas un Centrāleiropas valstu iedzīvotāji par taisnīgu tirdzniecību joprojām zina maz. ES Taisnīgas tirdzniecības stratēģija turklāt varētu pozitīvi ietekmēt arī kandidātvalstis; |
| --- | --- |

15.

secina: neraugoties uz to, ka visā Eiropā taisnīga tirdzniecība gūst aizvien lielāku atzinību un atbalstu, šādas tirdzniecības atpazīstamības līmenis ir ļoti atšķirīgs gan dažādās ES dalībvalstīs, gan dažādās šo valstu daļās. Kamēr Rietumeiropas un Ziemeļeiropas valstīs taisnīgas tirdzniecības zīmolus atpazīst vairāk nekā 50 % iedzīvotāju (tas ir relatīvi augsts rādītājs), vairumā Austrumeiropas un Centrāleiropas valstu iedzīvotāji par taisnīgu tirdzniecību joprojām zina maz. ES Taisnīgas tirdzniecības stratēģija turklāt varētu pozitīvi ietekmēt arī kandidātvalstis;

| 16. | uzsver, ka pašreizējās starptautiskās (pilsētu) partnerības (Eiropas Savienībā, Eiropā un pasaulē) būtu jāizmanto, lai palielinātu informētību par taisnīgu tirdzniecību un apmainītos ar labas prakses piemēriem vietējā un reģionālajā līmenī. Šajā sakarā jo īpaši jāatbalsta un jāveicina pilsoniskās sabiedrības organizāciju centieni sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka pašreizējās starptautiskās (pilsētu) partnerības (Eiropas Savienībā, Eiropā un pasaulē) būtu jāizmanto, lai palielinātu informētību par taisnīgu tirdzniecību un apmainītos ar labas prakses piemēriem vietējā un reģionālajā līmenī. Šajā sakarā jo īpaši jāatbalsta un jāveicina pilsoniskās sabiedrības organizāciju centieni sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 17. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi Eiropas Savienībā veicināt patērētāju izglītošanu, galvenokārt mācību iestādēs, kā arī neformālās izglītības jomā, un tas jāveic sadarbībā ar esošajām iniciatīvām vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi Eiropas Savienībā veicināt patērētāju izglītošanu, galvenokārt mācību iestādēs, kā arī neformālās izglītības jomā, un tas jāveic sadarbībā ar esošajām iniciatīvām vietējā un reģionālajā līmenī;

Publiskais iepirkums

| 18. | atzinīgi vērtē pārstrādātās ES direktīvas, kas attiecas uz publisko iepirkumu, jo tās paver iespēju publiskā iepirkuma līgumos iekļaut taisnīgas tirdzniecības kritērijus. Kopš tā laika līgumslēdzējām iestādēm ir vieglāk paļauties uz brīvprātīgām marķējuma un sertificēšanas sistēmu norādēm, lai publiskajā iepirkumā varētu ņemt vērā ar ilgtspējīgu attīstību saistītos apsvērumus; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē pārstrādātās ES direktīvas, kas attiecas uz publisko iepirkumu, jo tās paver iespēju publiskā iepirkuma līgumos iekļaut taisnīgas tirdzniecības kritērijus. Kopš tā laika līgumslēdzējām iestādēm ir vieglāk paļauties uz brīvprātīgām marķējuma un sertificēšanas sistēmu norādēm, lai publiskajā iepirkumā varētu ņemt vērā ar ilgtspējīgu attīstību saistītos apsvērumus;

| 19. | aicina Komisiju izstrādāt praktiskas pamatnostādnes, kurās taisnīgas tirdzniecības, kā arī citi sociālie kritēriji publiskā iepirkuma jomā izskaidroti praktiski, tādā veidā veicinot to ievērošanu; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju izstrādāt praktiskas pamatnostādnes, kurās taisnīgas tirdzniecības, kā arī citi sociālie kritēriji publiskā iepirkuma jomā izskaidroti praktiski, tādā veidā veicinot to ievērošanu;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas pašvaldībās pieaug interese par ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, jo īpaši pieprasījums pēc vietējā ražojuma pārtikas produktiem. Šī pieeja, ko atzinīgi vērtē RK, ļoti labi papildina taisnīgas tirdzniecības produktu patēriņu, un par to liecina daudzas reģionālās un vietējās iniciatīvas šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas pašvaldībās pieaug interese par ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, jo īpaši pieprasījums pēc vietējā ražojuma pārtikas produktiem. Šī pieeja, ko atzinīgi vērtē RK, ļoti labi papildina taisnīgas tirdzniecības produktu patēriņu, un par to liecina daudzas reģionālās un vietējās iniciatīvas šajā jomā;

| 21. | uzskata, ka ir ļoti lietderīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām dot iespēju iepazīties ar tādu publiskā iepirkuma līgumu piemēriem, kuros ņemti vērā sociālie un ētiskie kritēriji. Arī šajā sakarā Komisijai vajadzētu veicināt pašvaldību ciešāku sadarbību, piemēram, saistībā ar kopēju kritēriju un pamatnostādņu izstrādi, sarunām ar piegādātājiem un ilgtermiņa piegādes līgumiem, kā arī publiskā iepirkuma koordinētu pārraudzību, kas nodrošinātu ekoloģisko, sociālo un ētisko kritēriju ievērošanu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ir ļoti lietderīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām dot iespēju iepazīties ar tādu publiskā iepirkuma līgumu piemēriem, kuros ņemti vērā sociālie un ētiskie kritēriji. Arī šajā sakarā Komisijai vajadzētu veicināt pašvaldību ciešāku sadarbību, piemēram, saistībā ar kopēju kritēriju un pamatnostādņu izstrādi, sarunām ar piegādātājiem un ilgtermiņa piegādes līgumiem, kā arī publiskā iepirkuma koordinētu pārraudzību, kas nodrošinātu ekoloģisko, sociālo un ētisko kritēriju ievērošanu;

| 22. | iesaka reģionālajām un vietējām pašvaldībām kādā konkrētā jomā cieši sadarboties ar dažādām interešu grupām, piemēram, augstskolām, skolām vai slimnīcām. Šajā sakarā ir ļoti svarīgi, ka iepirkuma amatpersonas tiek informētas par iespējām izsludinātos iepirkumos iekļaut ilgtspējības kritērijus, lai tos varētu arī piemērot. Komiteja norāda, ka informācijas izplatīšanu var uzticēt zināšanu centriem. Tie, nodrošinot piekļuvi zināšanām un zinātībai, var palīdzēt gan vietējām un reģionālajām pašvaldībām, gan uzņēmumiem taisnīga publiskā iepirkuma īstenošanā; |
| --- | --- |

22.

iesaka reģionālajām un vietējām pašvaldībām kādā konkrētā jomā cieši sadarboties ar dažādām interešu grupām, piemēram, augstskolām, skolām vai slimnīcām. Šajā sakarā ir ļoti svarīgi, ka iepirkuma amatpersonas tiek informētas par iespējām izsludinātos iepirkumos iekļaut ilgtspējības kritērijus, lai tos varētu arī piemērot. Komiteja norāda, ka informācijas izplatīšanu var uzticēt zināšanu centriem. Tie, nodrošinot piekļuvi zināšanām un zinātībai, var palīdzēt gan vietējām un reģionālajām pašvaldībām, gan uzņēmumiem taisnīga publiskā iepirkuma īstenošanā;

| 23. | iesaka dalībvalstu tiesiskajā kārtībā paredzēt iespēju publiskajā iepirkumā izmantot kritērijus, kas ļautu pozitīvi diskriminēt taisnīgas tirdzniecības produktus; |
| --- | --- |

23.

iesaka dalībvalstu tiesiskajā kārtībā paredzēt iespēju publiskajā iepirkumā izmantot kritērijus, kas ļautu pozitīvi diskriminēt taisnīgas tirdzniecības produktus;

| 24. | norāda arī uz to, ka, piemēram, galvenās iepirkuma organizācijas vai iepirkuma platformas izveide var pavērt labas iespējas taisnīga iepirkuma vienkāršai īstenošanai vietējā/reģionālajā līmenī. Šādas iniciatīvas var vienkāršot taisnīgas tirdzniecības produktu publisko iepirkumu, jo šādā veidā vairākas pašvaldības koordinētu savus pasūtījumus un piegādi un līdz ar to samazinātos arī izmaksas; |
| --- | --- |

24.

norāda arī uz to, ka, piemēram, galvenās iepirkuma organizācijas vai iepirkuma platformas izveide var pavērt labas iespējas taisnīga iepirkuma vienkāršai īstenošanai vietējā/reģionālajā līmenī. Šādas iniciatīvas var vienkāršot taisnīgas tirdzniecības produktu publisko iepirkumu, jo šādā veidā vairākas pašvaldības koordinētu savus pasūtījumus un piegādi un līdz ar to samazinātos arī izmaksas;

| 25. | atzinīgi vērtē pašreizējos ES iestāžu centienus orientēt savas struktūras uz taisnīgas tirdzniecības atbalstīšanu, piemēram, patērējot taisnīgas tirdzniecības produktus ES organizētos pasākumos, un aicina sistemātiski izmantot šādus risinājumus. ES iestādēm ir jābūt labam paraugam šajā jomā. Tām būtu jāveicina taisnīgas tirdzniecības produktu izmantošana gan publisko iestāžu vajadzībām, gan arī ES rīkotajos pasākumos; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē pašreizējos ES iestāžu centienus orientēt savas struktūras uz taisnīgas tirdzniecības atbalstīšanu, piemēram, patērējot taisnīgas tirdzniecības produktus ES organizētos pasākumos, un aicina sistemātiski izmantot šādus risinājumus. ES iestādēm ir jābūt labam paraugam šajā jomā. Tām būtu jāveicina taisnīgas tirdzniecības produktu izmantošana gan publisko iestāžu vajadzībām, gan arī ES rīkotajos pasākumos;

“Taisnīgas uzņēmējdarbības” veicināšana

| 26. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var rosināt sava reģiona uzņēmumus ievērot taisnīgas tirdzniecības un uzņēmumu sociālās atbildības principus. Piemēram, tās var mudināt vietējos viesnīcu un ēdināšanas uzņēmumus iepirkt taisnīgas tirdzniecības preces. Varētu arī ierosināt, ka jāizstrādā rīcības kodekss (Code of Conduct) taisnīgas tirdzniecības jomā, un uzņēmumi no vietējām un reģionālajām pašvaldībām varētu apņemties to ievērot; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var rosināt sava reģiona uzņēmumus ievērot taisnīgas tirdzniecības un uzņēmumu sociālās atbildības principus. Piemēram, tās var mudināt vietējos viesnīcu un ēdināšanas uzņēmumus iepirkt taisnīgas tirdzniecības preces. Varētu arī ierosināt, ka jāizstrādā rīcības kodekss (Code of Conduct) taisnīgas tirdzniecības jomā, un uzņēmumi no vietējām un reģionālajām pašvaldībām varētu apņemties to ievērot;

| 27. | ierosina, ka taisnīgai tirdzniecībai vajadzētu būt vienam no ekonomikas attīstības veicināšanas uzdevumiem un attiecīgajām valstu uzņēmumu apvienībām uz šo tirdzniecību būtu jānorāda korporatīvās sociālās atbildības (KSA) stratēģijās. Papildinot šos centienus, ar ES atbalstu varētu attīstīt un veicināt dažādu ieinteresēto personu iniciatīvas (piemēram, ilgtspējīgas tirdzniecības iniciatīvas dažādās dalībvalstīs vai Fair Wear Foundation dažādās nozarēs) vai atzītus zīmolus (piemēram, “Taisnīga tirdzniecība”); |
| --- | --- |

27.

ierosina, ka taisnīgai tirdzniecībai vajadzētu būt vienam no ekonomikas attīstības veicināšanas uzdevumiem un attiecīgajām valstu uzņēmumu apvienībām uz šo tirdzniecību būtu jānorāda korporatīvās sociālās atbildības (KSA) stratēģijās. Papildinot šos centienus, ar ES atbalstu varētu attīstīt un veicināt dažādu ieinteresēto personu iniciatīvas (piemēram, ilgtspējīgas tirdzniecības iniciatīvas dažādās dalībvalstīs vai Fair Wear Foundation dažādās nozarēs) vai atzītus zīmolus (piemēram, “Taisnīga tirdzniecība”);

| 28. | norāda, ka publiskie fondi, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), paredzot atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī uzņēmumu dibināšanai, var piemērot taisnīgas tirdzniecības kritērijus. Vēl viens solis šajā virzienā būtu taisnīgai tirdzniecībai veltītu tirdzniecības gadatirgu organizēšana, un par to liecina tāds piemērs kā vācu valodā runājošajās valstīs pašreiz lielākais taisnīgai tirdzniecībai veltītais speciālistu un apmeklētāju gadatirgus, kas notiek Dortmundē; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka publiskie fondi, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), paredzot atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī uzņēmumu dibināšanai, var piemērot taisnīgas tirdzniecības kritērijus. Vēl viens solis šajā virzienā būtu taisnīgai tirdzniecībai veltītu tirdzniecības gadatirgu organizēšana, un par to liecina tāds piemērs kā vācu valodā runājošajās valstīs pašreiz lielākais taisnīgai tirdzniecībai veltītais speciālistu un apmeklētāju gadatirgus, kas notiek Dortmundē;

Atbalsts vietējā un reģionālā līmeņa pūliņiem veicināt taisnīgu tirdzniecību

| 29. | ierosina: cenšoties izvērst taisnīgas tirdzniecības reģionu veidošanos, būtu jāizvērtē, vai iniciatīva “Vācijas Taisnīgas tirdzniecības galvaspilsēta” (šī ideja ir aizgūta no iniciatīvas “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”) ir piemērota, lai, mācoties no šā piemēra, varētu radīt Eiropas pašvaldībām un reģioniem stimulu veicināt taisnīgu tirdzniecību. Veidojot šādu iniciatīvu, mērķtiecīgi būtu jāņem vērā arī īpašās problēmas Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

29.

ierosina: cenšoties izvērst taisnīgas tirdzniecības reģionu veidošanos, būtu jāizvērtē, vai iniciatīva “Vācijas Taisnīgas tirdzniecības galvaspilsēta” (šī ideja ir aizgūta no iniciatīvas “Eiropas Kultūras galvaspilsēta”) ir piemērota, lai, mācoties no šā piemēra, varētu radīt Eiropas pašvaldībām un reģioniem stimulu veicināt taisnīgu tirdzniecību. Veidojot šādu iniciatīvu, mērķtiecīgi būtu jāņem vērā arī īpašās problēmas Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs;

| 30. | pauž pārliecību, ka nominācija “Eiropas Taisnīgas tirdzniecības galvaspilsēta/reģions” pašvaldībām būtu papildu stimuls, iesaistoties taisnīgas tirdzniecības iniciatīvās, sevi popularizēt valsts vai starptautiskā līmenī. Šajā iniciatīvā tieši ir jāiesaista iedzīvotāji un vietējās iedzīvotāju organizācijas; |
| --- | --- |

30.

pauž pārliecību, ka nominācija “Eiropas Taisnīgas tirdzniecības galvaspilsēta/reģions” pašvaldībām būtu papildu stimuls, iesaistoties taisnīgas tirdzniecības iniciatīvās, sevi popularizēt valsts vai starptautiskā līmenī. Šajā iniciatīvā tieši ir jāiesaista iedzīvotāji un vietējās iedzīvotāju organizācijas;

Taisnīga tirdzniecība pasaules attīstībā pēc 2015. gada

   (10)

| 31. | uzsver, ka jāpastiprina vietējo pašvaldību loma attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada veidošanā, kā ierosināja augsta līmeņa darba grupa (11). Izvirzot attīstības mērķus laikposmam pēc 2015. gada, jāatzīst, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir svarīgi attīstības politikas dalībnieki, un pašlaik apspriestos ilgtspējīgas attīstības mērķus jācenšas sasniegt ar koordinētām valstu, reģionālām un vietējām stratēģijām; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka jāpastiprina vietējo pašvaldību loma attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada veidošanā, kā ierosināja augsta līmeņa darba grupa (11). Izvirzot attīstības mērķus laikposmam pēc 2015. gada, jāatzīst, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir svarīgi attīstības politikas dalībnieki, un pašlaik apspriestos ilgtspējīgas attīstības mērķus jācenšas sasniegt ar koordinētām valstu, reģionālām un vietējām stratēģijām;

| 32. | atgādina: lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, jāveido daudzu dalībnieku partnerības un īpaši jāveicina un finansiāli jāatbalsta tādas partnerības, kas taisnīgas tirdzniecības jomā ņem vērā visus ar ilgtspēju saistītos aspektus; |
| --- | --- |

32.

atgādina: lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus, jāveido daudzu dalībnieku partnerības un īpaši jāveicina un finansiāli jāatbalsta tādas partnerības, kas taisnīgas tirdzniecības jomā ņem vērā visus ar ilgtspēju saistītos aspektus;

| 33. | atzinīgi vērtē nesen publicēto EK paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” un it īpaši tajā skaidri pausto atziņu, ka tirdzniecība veicina iekļaujošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību. Turklāt RK ar interesi atzīmē nepārprotamo norādi, ka taisnīgas tirdzniecības shēmas veicina ekonomisku, ekoloģisku un sociālu ieguvumu nodrošināšanu šajā jomā; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē nesen publicēto EK paziņojumu “Globāla partnerība nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada” un it īpaši tajā skaidri pausto atziņu, ka tirdzniecība veicina iekļaujošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību. Turklāt RK ar interesi atzīmē nepārprotamo norādi, ka taisnīgas tirdzniecības shēmas veicina ekonomisku, ekoloģisku un sociālu ieguvumu nodrošināšanu šajā jomā;

| 34. | uzskata, ka jāizstrādā konkrēti rādītāji, lai varētu novērtēt mērķu sasniegšanu. Taisnīgai tirdzniecībai vajadzētu būt rādītājam, kas apliecina produktu un patēriņa ilgtspējību un īpaši būtu jāņem vērā publiskā iepirkuma jomā; taisnīga tirdzniecība arī – un galvenokārt – varētu būt rādītājs, kas raksturo mērķi “Partnerības solidaritātei”, jo šajā jomā jau ir ļoti pozitīva pieredze, kura saistīta ar dažādu ieinteresēto personu līdzdalību; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka jāizstrādā konkrēti rādītāji, lai varētu novērtēt mērķu sasniegšanu. Taisnīgai tirdzniecībai vajadzētu būt rādītājam, kas apliecina produktu un patēriņa ilgtspējību un īpaši būtu jāņem vērā publiskā iepirkuma jomā; taisnīga tirdzniecība arī – un galvenokārt – varētu būt rādītājs, kas raksturo mērķi “Partnerības solidaritātei”, jo šajā jomā jau ir ļoti pozitīva pieredze, kura saistīta ar dažādu ieinteresēto personu līdzdalību;

Pieredzes apmaiņa

| 35. | norāda, ka ir publicēts pētījums par to, kā vietējās un reģionālās pašvaldības veicina taisnīgu tirdzniecību, un pētījumā ir sīki aprakstītas dažādas Eiropas Savienībā izmantotās pieejas taisnīgas tirdzniecības jomā un analizēti iespējamie šķēršļi. Lai papildinātu šo pētījumu, ir izveidots arī labas prakses piemēru apkopojums. Šos materiālus Reģionu komiteja publicē, lai šajā jomā izveidotu mācīšanās un kvalificēšanās kopienas un pamatotu šajā atzinumā iekļautos ieteikumus politikas jomā; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka ir publicēts pētījums par to, kā vietējās un reģionālās pašvaldības veicina taisnīgu tirdzniecību, un pētījumā ir sīki aprakstītas dažādas Eiropas Savienībā izmantotās pieejas taisnīgas tirdzniecības jomā un analizēti iespējamie šķēršļi. Lai papildinātu šo pētījumu, ir izveidots arī labas prakses piemēru apkopojums. Šos materiālus Reģionu komiteja publicē, lai šajā jomā izveidotu mācīšanās un kvalificēšanās kopienas un pamatotu šajā atzinumā iekļautos ieteikumus politikas jomā;

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka jautājums par taisnīgu tirdzniecību ir iekļauts nākamās gadskārtējās konferences “Decentralizēta sadarbība attīstības jomā” darba kārtībā. RK uzskata, ka tai šajos pasākumos jāveido spēcīgāka saikne starp taisnīgu tirdzniecību un citiem īstenotiem pasākumiem un izveidotiem tīkliem reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē to, ka jautājums par taisnīgu tirdzniecību ir iekļauts nākamās gadskārtējās konferences “Decentralizēta sadarbība attīstības jomā” darba kārtībā. RK uzskata, ka tai šajos pasākumos jāveido spēcīgāka saikne starp taisnīgu tirdzniecību un citiem īstenotiem pasākumiem un izveidotiem tīkliem reģionālajā līmenī;

| 37. | uzsver, ka programmām, kuru mērķis ir izglītošana un izpratnes palielināšana attīstības jomā (Development Education and Awareness Raising, DEAR), paredzētie līdzekļi un līdzīgas programmas nākotnē būtu jāizmanto arī, lai pavērtu vairāk iespēju taisnīgas tirdzniecības jomā veidot pilsētu partnerības, it īpaši ar dienvidu pilsētām; atbalsta stratēģisku partnerību izveidi starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, no vienas puses, un taisnīgas tirdzniecības sistēmas ražotāju tīkliem ES partnervalstīs, no otras puses, un to, ka šim nolūkam būtu jāizmanto jaunā tematiskā programma, kas paredzēta pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka programmām, kuru mērķis ir izglītošana un izpratnes palielināšana attīstības jomā (Development Education and Awareness Raising, DEAR), paredzētie līdzekļi un līdzīgas programmas nākotnē būtu jāizmanto arī, lai pavērtu vairāk iespēju taisnīgas tirdzniecības jomā veidot pilsētu partnerības, it īpaši ar dienvidu pilsētām; atbalsta stratēģisku partnerību izveidi starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, no vienas puses, un taisnīgas tirdzniecības sistēmas ražotāju tīkliem ES partnervalstīs, no otras puses, un to, ka šim nolūkam būtu jāizmanto jaunā tematiskā programma, kas paredzēta pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pašvaldībām;

| 38. | uzskata, ka interesanta ir tāda prakse kā, piemēram, Luāras apgabalā izveidotā taisnīgas tirdzniecības asambleja (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), kura katru gadu pulcē visus reģiona dalībniekus, kas darbojas taisnīgas tirdzniecības jomā, un kuras mērķis ir apkopot viņu pieredzi dažādās jomās; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka interesanta ir tāda prakse kā, piemēram, Luāras apgabalā izveidotā taisnīgas tirdzniecības asambleja (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), kura katru gadu pulcē visus reģiona dalībniekus, kas darbojas taisnīgas tirdzniecības jomā, un kuras mērķis ir apkopot viņu pieredzi dažādās jomās;

ES tirdzniecības politika

| 39. | atgādina, ka Eiropas Savienībai ir būtiska loma pasaules tirdzniecībā, un tajā pašā laikā tā cenšas palielināt savu būtisko nozīmi debatēs par ilgtspējību. Tādēļ komiteja aicina Eiropas iestādes ES ārējo tirdzniecību veidot tā, lai tā sekmētu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka Eiropas Savienībai ir būtiska loma pasaules tirdzniecībā, un tajā pašā laikā tā cenšas palielināt savu būtisko nozīmi debatēs par ilgtspējību. Tādēļ komiteja aicina Eiropas iestādes ES ārējo tirdzniecību veidot tā, lai tā sekmētu ilgtspējīgu attīstību;

| 40. | ar gandarījumu secina, ka ES ir spērusi dažus soļus šajā virzienā, piemēram, noteikusi, ka tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm obligāti ir jāiekļauj paplašināta nodaļa par ilgtspējīgu attīstību, turklāt dažos divpusējos tirdzniecības nolīgumos pat īpaši minēts, ka līgumslēdzējas puses atbalsta brīvu un taisnīgu tirdzniecību. Jāpanāk, lai šo tirgu atvēršana dotu labumu arī mazajiem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

40.

ar gandarījumu secina, ka ES ir spērusi dažus soļus šajā virzienā, piemēram, noteikusi, ka tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm obligāti ir jāiekļauj paplašināta nodaļa par ilgtspējīgu attīstību, turklāt dažos divpusējos tirdzniecības nolīgumos pat īpaši minēts, ka līgumslēdzējas puses atbalsta brīvu un taisnīgu tirdzniecību. Jāpanāk, lai šo tirgu atvēršana dotu labumu arī mazajiem lauksaimniekiem;

| 41. | uzsver, ka šo nolīgumu īstenošanā jāatbalsta šo valstu mazo lauksaimnieku centieni veicināt taisnīgu tirdzniecību, piemēram, tautsaimniecības pārstāvju delegācijas ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ES delegācijām partnervalstīs varētu mērķtiecīgi apmeklēt mazos lauksaimniekus un iepazīties ar apstākļiem uz vietas; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka šo nolīgumu īstenošanā jāatbalsta šo valstu mazo lauksaimnieku centieni veicināt taisnīgu tirdzniecību, piemēram, tautsaimniecības pārstāvju delegācijas ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ES delegācijām partnervalstīs varētu mērķtiecīgi apmeklēt mazos lauksaimniekus un iepazīties ar apstākļiem uz vietas;

Darba apstākļi starptautiskajās piegādes ķēdēs

| 42. | uzsver, ka pēdējos gados sabiedrības uzmanību un daudzu patērētāju interesi arvien vairāk piesaistījuši nepieņemamie darba apstākļi un cilvēktiesību pārkāpumi ražošanas valstīs. Piemēram, Vācijas valdība un Nīderlandes valdība sadarbojas ar uzņēmumiem, arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību, īstenojot līdzīgas iniciatīvas tekstilizstrādājumu ražošanas nozarē, lai visā piegādes ķēdē panāktu labākus un ilgtspējīgākus dzīves un darba apstākļus darba ņēmējiem, kas visā pasaulē nodarbināti apģērbu ražošanas nozarē. Eiropas līmenī iespējas īstenot līdzīgu iniciatīvu apsver Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka pēdējos gados sabiedrības uzmanību un daudzu patērētāju interesi arvien vairāk piesaistījuši nepieņemamie darba apstākļi un cilvēktiesību pārkāpumi ražošanas valstīs. Piemēram, Vācijas valdība un Nīderlandes valdība sadarbojas ar uzņēmumiem, arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību, īstenojot līdzīgas iniciatīvas tekstilizstrādājumu ražošanas nozarē, lai visā piegādes ķēdē panāktu labākus un ilgtspējīgākus dzīves un darba apstākļus darba ņēmējiem, kas visā pasaulē nodarbināti apģērbu ražošanas nozarē. Eiropas līmenī iespējas īstenot līdzīgu iniciatīvu apsver Eiropas Komisija;

| 43. | ļoti atzinīgi vērtē šādas iniciatīvas un aicina Eiropas Komisiju un valstu kompetentās iestādes izstrādāt līdzīgus projektus, kuros kā partneri ir iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

43.

ļoti atzinīgi vērtē šādas iniciatīvas un aicina Eiropas Komisiju un valstu kompetentās iestādes izstrādāt līdzīgus projektus, kuros kā partneri ir iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības;

Taisnīgas tirdzniecības veicināšana divpusējās attiecībās

| 44. | rosina vairāk izmantot arī citas iespējas veicināt taisnīgu tirdzniecību, piemēram, decentralizēto sadarbību attīstības jomā saistot ar taisnīgu tirdzniecību. Sākumā varētu izmantot pieredzi, kas gūta, taisnīgu tirdzniecību integrējot jau pastāvošajās partnerattiecībās ar pasaules dienvidu pilsētām un reģioniem, kā arī mērķsadarbības partnerībās, kuras izveidotas Eiropā; |
| --- | --- |

44.

rosina vairāk izmantot arī citas iespējas veicināt taisnīgu tirdzniecību, piemēram, decentralizēto sadarbību attīstības jomā saistot ar taisnīgu tirdzniecību. Sākumā varētu izmantot pieredzi, kas gūta, taisnīgu tirdzniecību integrējot jau pastāvošajās partnerattiecībās ar pasaules dienvidu pilsētām un reģioniem, kā arī mērķsadarbības partnerībās, kuras izveidotas Eiropā;

| 45. | tādēļ ierosina, ka vajadzētu pilnveidot un atbalstīt taisnīgas tirdzniecības tīklus, jo īpaši tīklus, kas Eiropas Savienībā apvieno vairākas pilsētas vai reģionus pāri ES iekšējām robežām – piemēram, pārrobežu tīklu, kurā iesaistījušās taisnīgas tirdzniecības pilsētas Meca, Luksemburga, Trīre un Zārbrikene. |
| --- | --- |

45.

tādēļ ierosina, ka vajadzētu pilnveidot un atbalstīt taisnīgas tirdzniecības tīklus, jo īpaši tīklus, kas Eiropas Savienībā apvieno vairākas pilsētas vai reģionus pāri ES iekšējām robežām – piemēram, pārrobežu tīklu, kurā iesaistījušās taisnīgas tirdzniecības pilsētas Meca, Luksemburga, Trīre un Zārbrikene.

Briselē, 2015. gada 4. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  Kā piemērus var minēt: “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus” (CDR2010-2013), “Globālā Eiropa – jauna pieeja ES ārējās darbības finansējumam” (CDR732-2012).

2

(3)  Eiropas Parlamenta rezolūcija par taisnīgu tirdzniecību un attīstību (2005/2245(INI)).

3

(4)  COM(2009) 215 final.

4

(5)  RK atzinums “Ilgtspējīgas attīstības veicināšana – godīgās tirdzniecības un nevalstisku ar tirdzniecību saistītu ilgtspējas nodrošināšanas sistēmu nozīme” (CDR214-2009).

5

(6)  RK atzinums “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: pārmaiņu programma” (CDR364-2011).

6

(7)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 17. novembra Ziņojums par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (2014/2143(INI)).

7

(8)  Iepriekš minētais RK atzinums “Ilgtspējīgas attīstības veicināšana (..)” (CDR214-2009).

8

(9)  Speciālais Eirobarometra izdevums Nr. 421 “Eiropas Attīstības gads – ES iedzīvotāju viedokļi par sadarbību attīstības jomā un palīdzību”.

9

(10)  “Cilvēka cienīga dzīve visiem: no nākotnes redzējuma uz kopīgiem pasākumiem” (izstrādes stadijā).

10

(11)  Augsta līmeņa amatpersonu darba grupas ziņojums par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, 2013. gada 30. maijs.

11

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

112. plenārsesija 2015. gada 3. un 4. jūnijā

| 7.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 260/22

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes”

(2015/C 260/05)

| Ziņotājs | Mauro D’ATTIS (IT/PPE), Brindizi padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
  COM(2015) 98 final |

Ziņotājs

Mauro D’ATTIS (IT/PPE), Brindizi padomes loceklis

Atsauces dokuments

Priekšlikums Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

COM(2015) 98 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Priekšlikums lēmumam

5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar Līguma noteikumiem Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās. Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai
  ekonomiskai un budžeta uzraudzībai
  . Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un nostiprināšana, kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk uzlabos tā darbību. | Saskaņā ar Līguma noteikumiem Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās. Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai
  ekonomikas, budžeta, nodarbinātības un sociālās politikas pasākumu uzraudzībai
  . Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un nostiprināšana, kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk uzlabos tā darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar Līguma noteikumiem Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās. Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai
  ekonomiskai un budžeta uzraudzībai
  . Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un nostiprināšana, kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk uzlabos tā darbību.

Saskaņā ar Līguma noteikumiem Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās politikas jomā, kā arī makrostrukturālās politikas jomās. Eiropas pusgads apvieno šos dažādos instrumentus visaptverošā sistēmā integrētai daudzpusējai
  ekonomikas, budžeta, nodarbinātības un sociālās politikas pasākumu uzraudzībai
  . Turklāt Eiropas pusgada racionalizēšana un nostiprināšana, kā noteikts Komisijas 2015. gada izaugsmes pētījumā, vēl vairāk uzlabos tā darbību.

Pamatojums

Pašsaprotams.

2. grozījums

Priekšlikums lēmumam

5. punkts – pievienot šādu jaunu rindkopu:

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Stratēģija “Eiropa 2020” būtu jāīsteno partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas, ņemot vērā to kompetenci un veiktspēju jomās, uz kurām attiecas minētās pamatnostādnes, un saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jāiesaista valstu reformu programmu izstrādē un īstenošanā, it īpaši saistībā ar sociālajiem pakalpojumiem un pasākumiem, kas vērsti uz integrāciju darba tirgū. Turklāt vietējās un reģionālās pašvaldības jāiesaista vispārējā komunikācijā par stratēģiju, jo vietējais un reģionālais līmenis ir iedzīvotājiem vistuvākais. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Stratēģija “Eiropa 2020” būtu jāīsteno partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas, ņemot vērā to kompetenci un veiktspēju jomās, uz kurām attiecas minētās pamatnostādnes, un saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jāiesaista valstu reformu programmu izstrādē un īstenošanā, it īpaši saistībā ar sociālajiem pakalpojumiem un pasākumiem, kas vērsti uz integrāciju darba tirgū. Turklāt vietējās un reģionālās pašvaldības jāiesaista vispārējā komunikācijā par stratēģiju, jo vietējais un reģionālais līmenis ir iedzīvotājiem vistuvākais.

Pamatojums

Grozījumā tiek apliecināta politiskā loma, kādu vietējās un reģionālās pašvaldības daudzās dalībvalstīs uzņemas, lai īstenotu stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētos politiskos pasākumus (1).

3. grozījums

Priekšlikums lēmumam

6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja būtiskus trūkumus Savienības un dalībvalstu ekonomikā. Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi. Tālab ir nepieciešama koordinēta un vērienīga politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina investīcijas, jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas un jāuzņemas fiskālā atbildība. | Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja būtiskus trūkumus Savienības un dalībvalstu ekonomikā. Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi. Tālab ir nepieciešama koordinēta un vērienīga politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina
  publiskā un privātā sektora
  investīcijas, jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas un jāuzņemas fiskālā atbildība. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja būtiskus trūkumus Savienības un dalībvalstu ekonomikā. Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi. Tālab ir nepieciešama koordinēta un vērienīga politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina investīcijas, jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas un jāuzņemas fiskālā atbildība.

Finanšu un ekonomikas krīze atklāja un izgaismoja būtiskus trūkumus Savienības un dalībvalstu ekonomikā. Tāpat tā uzskatāmi parādīja dalībvalstu ekonomikas un darba tirgu ciešo savstarpējo atkarību. Patlaban galvenais uzdevums ir virzīt Savienību uz spēcīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un sekmēt jaunu darbvietu izveidi. Tālab ir nepieciešama koordinēta un vērienīga politikas rīcība gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, kura atbilstu Līguma noteikumiem un Savienības ekonomikas pārvaldības principiem. Kombinējot pasākumus piedāvājuma un pieprasījuma jomā, šādai rīcībai būtu jāpalielina
  publiskā un privātā sektora
  investīcijas, jāatjauno apņemšanās veikt strukturālas reformas un jāuzņemas fiskālā atbildība.

Pamatojums

Pašsaprotams.

4. grozījums

Priekšlikums lēmumam

7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme un jātiecas veidot vienotu sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu jānodrošina visiem vienlīdzīga piekļuve un iespējas un jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū. Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi visos reģionos. | Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme un jātiecas veidot vienotu sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu jānodrošina visiem vienlīdzīga piekļuve un iespējas un jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū
  un darbaspēka mobilitātei
  . Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi visos reģionos. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme un jātiecas veidot vienotu sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu jānodrošina visiem vienlīdzīga piekļuve un iespējas un jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū. Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi visos reģionos.

Dalībvalstīm un Savienībai būtu arī jānovērš krīzes sociālā ietekme un jātiecas veidot vienotu sabiedrību, kurā cilvēkiem ir iespējas paredzēt un pārvaldīt pārmaiņas, aktīvi piedaloties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā. Būtu jānodrošina visiem vienlīdzīga piekļuve un iespējas un jāsamazina nabadzība un sociālā atstumtība, šajā nolūkā jo īpaši nodrošinot darba tirgu un sociālās labklājības sistēmu efektīvu darbību un likvidējot šķēršļus dalībai darba tirgū
  un darbaspēka mobilitātei
  . Dalībvalstīm būtu arī jāpanāk, ka no ekonomikas izaugsmes labumu gūst visi pilsoņi visos reģionos.

Pamatojums

Pašsaprotams.

5. grozījums

Priekšlikums lēmumam

8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanu. Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu koordinētu strukturālo reformu pozitīvu ietekmi plašākā mērogā, veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanā. | Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanu. Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu koordinētu strukturālo reformu
  , kurās ņemti vērā dažādo reģionu īpašie sociālie un ekonomiskie apstākļi, pozitīvu ietekmi plašākā mērogā
  , veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu
  partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenojamās
  stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanu. Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu koordinētu strukturālo reformu pozitīvu ietekmi plašākā mērogā, veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanā.

Šīm pamatnostādnēm atbilstīga rīcība ir nozīmīgs solis ceļā uz stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanu. Pamatnostādnes veido integrētu Eiropas un valstu politikas kompleksu, ko dalībvalstīm un Savienībai vajadzētu īstenot, lai panāktu koordinētu strukturālo reformu
  , kurās ņemti vērā dažādo reģionu īpašie sociālie un ekonomiskie apstākļi, pozitīvu ietekmi plašākā mērogā
  , veiktu pienācīgus ekonomikas politikas kopuma pasākumus un sniegtu konsekventāku Eiropas politikas ieguldījumu
  partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenojamās
  stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanā.

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības, ņemot vērā to kompetenci un veiktspēju un saskaņā ar subsidiaritātes principu, ir jāiesaista valstu reformu programmu izstrādē, īstenošanā un vispārējas informācijas izplatīšanā par stratēģiju “Eiropa 2020” (2).

6. grozījums

Priekšlikums lēmumam

8. punkts – pievienot šādu jaunu rindkopu:

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstīm un Eiropas Savienībai būtu jāparedz atbilstošs satvars efektīvākai un lietderīgākai ES instrumentu izmantošanai, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām palīdzētu pildīt to uzdevumus sociālās un ekonomiskās iekļaušanas rīcībpolitikas īstenošanā ar sociālajiem un nodarbinātības pakalpojumiem, lai nodrošinātu atbilstīgus sociālās aizsardzības veidus, kas palīdz novērst nabadzību un sociālo atstumtību, un lai risinātu smago bezdarba, it īpaši ilgstošā bezdarba un jauniešu bezdarba, problēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm un Eiropas Savienībai būtu jāparedz atbilstošs satvars efektīvākai un lietderīgākai ES instrumentu izmantošanai, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām palīdzētu pildīt to uzdevumus sociālās un ekonomiskās iekļaušanas rīcībpolitikas īstenošanā ar sociālajiem un nodarbinātības pakalpojumiem, lai nodrošinātu atbilstīgus sociālās aizsardzības veidus, kas palīdz novērst nabadzību un sociālo atstumtību, un lai risinātu smago bezdarba, it īpaši ilgstošā bezdarba un jauniešu bezdarba, problēmu.

Pamatojums

Tieši vietējās un reģionālās pašvaldības ir tās, kas, piedāvājot sociālos un nodarbinātības pakalpojumus, īsteno sociālās un ekonomiskās iekļaušanas rīcībpolitiku. Neraugoties uz jau paveikto, piemēram, ESF ietvaros sociālajai iekļaušanai paredzētajiem 20 %, nodarbinātības pamatnostādnēs būtu jānodrošina atbilstošs satvars un vēl piemērotāki finansēšanas instrumenti, lai palīdzētu pašvaldībām pildīt šos uzdevumus (3).

7. grozījums

Priekšlikums lēmumam

9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. | Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.
  Vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā to kompetenci un veiktspēju jomās, uz kurām attiecas šīs pamatnostādnes, un saskaņā ar subsidiaritātes principu ir nozīmīga loma pamatnostādņu īstenošanā, it īpaši saistībā ar sociālajiem pakalpojumiem un pasākumiem, kas vērsti uz integrāciju darba tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

Lai gan šīs pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm un Savienībai, tās būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbībā cieši iesaistot parlamentus, kā arī sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.
  Vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā to kompetenci un veiktspēju jomās, uz kurām attiecas šīs pamatnostādnes, un saskaņā ar subsidiaritātes principu ir nozīmīga loma pamatnostādņu īstenošanā, it īpaši saistībā ar sociālajiem pakalpojumiem un pasākumiem, kas vērsti uz integrāciju darba tirgū.

Pamatojums

Pašsaprotams.

8. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

5. pamatnostādne – 1. rindkopa – pievienot šādu jaunu rindkopu:

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāveicina darbvietu izveide, jāsamazina šķēršļi, kas liedz uzņēmumiem pieņemt darbā cilvēkus, jāsekmē uzņēmējdarbība un jo īpaši jāatbalsta mazo uzņēmumu izveide un izaugsme, lai paaugstinātu vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni. Tāpat dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija. | Dalībvalstīm būtu jāveicina darbvietu izveide, jāsamazina šķēršļi, kas liedz uzņēmumiem pieņemt darbā cilvēkus, jāsekmē uzņēmējdarbība un jo īpaši jāatbalsta mazo uzņēmumu izveide un izaugsme, lai paaugstinātu vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni. Tāpat dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija.


  Ņemot vērā nodarbinātības tirgus aktīvo instrumentu klāstu, dalībvalstīm būtu arī jāveic pasākumi, lai atbalstītu pašnodarbinātību, jo īpaši pašiem savu uzņēmējdarbību, ņemot vērā tās lielo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi vietējā līmenī, un šajā saistībā jāatbalsta jauniešu dibināti uzņēmumi, mikrouzņēmumi un ar vidēju un augstu risku saistīti vērienīgi novatoriski projekti, neapgrūtinot tos ar birokrātiskiem šķēršļiem, kas kavē to īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm būtu jāveicina darbvietu izveide, jāsamazina šķēršļi, kas liedz uzņēmumiem pieņemt darbā cilvēkus, jāsekmē uzņēmējdarbība un jo īpaši jāatbalsta mazo uzņēmumu izveide un izaugsme, lai paaugstinātu vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni. Tāpat dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija.

Dalībvalstīm būtu jāveicina darbvietu izveide, jāsamazina šķēršļi, kas liedz uzņēmumiem pieņemt darbā cilvēkus, jāsekmē uzņēmējdarbība un jo īpaši jāatbalsta mazo uzņēmumu izveide un izaugsme, lai paaugstinātu vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni. Tāpat dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina sociālā ekonomika un sociālā inovācija.

Ņemot vērā nodarbinātības tirgus aktīvo instrumentu klāstu, dalībvalstīm būtu arī jāveic pasākumi, lai atbalstītu pašnodarbinātību, jo īpaši pašiem savu uzņēmējdarbību, ņemot vērā tās lielo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi vietējā līmenī, un šajā saistībā jāatbalsta jauniešu dibināti uzņēmumi, mikrouzņēmumi un ar vidēju un augstu risku saistīti vērienīgi novatoriski projekti, neapgrūtinot tos ar birokrātiskiem šķēršļiem, kas kavē to īstenošanu.

Pamatojums

Jāņem vērā, ka uzņēmējdarbība spēcīgi ietekmē ekonomikas izaugsmi vietējā līmenī, un tādēļ to nedrīkst izslēgt no nodarbinātības politikas.

9. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

6. pamatnostādne – 1. rindkopa – pievienot šādu jaunu rindkopu:

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāveicina ražīgums un iespējas atrast darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas zināšanas un prasmes. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgās investīcijas izglītības
  un
  profesionālās apmācības sistēmās, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti un lietderību, lai paaugstinātu darbaspēka prasmju līmeni, kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties. Dalībvalstīm būtu jāstiprina centieni, lai uzlabotu kvalitatīvas pieaugušo izglītības pieejamību visiem, un jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu, ka darba mūžs kļūst garāks. | Dalībvalstīm būtu jāveicina ražīgums un iespējas atrast darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas zināšanas un prasmes.
  Kopā ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām un dialogā ar privāto un publisko sektoru dalībvalstīm, izmantojot izglītību un apmācību, būtu labāk jāsalāgo pieejamās darba prasmes ar darba tirgus vajadzībām.
  Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgās investīcijas izglītības, profesionālās apmācības
  un mūžizglītības
  sistēmās, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti un lietderību, lai paaugstinātu darbaspēka prasmju līmeni, kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties. Dalībvalstīm būtu jāstiprina centieni, lai uzlabotu kvalitatīvas pieaugušo izglītības pieejamību visiem, un jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu, ka darba mūžs kļūst garāks.


  Šajā saistībā būtu jāturpina visi centieni, lai, pieprasījumu pēc darbaspēka saskaņojot ar prasmēm, kā arī paredzot un vadot mainīgās vajadzības pēc cilvēkkapitāla un nodokļu slogu novirzot uz citiem maksājumu veidiem, nostiprinātu pāreju uz zaļo ekonomiku un jūras nozaru ekonomiku. Tas it īpaši var palīdzēt samazināt jauniešu bezdarba līmeni, kas pašlaik Eiropas Savienībā vidēji ir augstāks par 22 %. Vienlaikus būtu jāpalīdz attīstīt sociālo ekonomiku, ņemot vērā šā sektora spējas radīt kvalitatīvas darbvietas, jo īpaši attiecībā uz Eiropas reģionu un vietējo pašvaldību vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm būtu jāveicina ražīgums un iespējas atrast darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas zināšanas un prasmes. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgās investīcijas izglītības
  un
  profesionālās apmācības sistēmās, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti un lietderību, lai paaugstinātu darbaspēka prasmju līmeni, kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties. Dalībvalstīm būtu jāstiprina centieni, lai uzlabotu kvalitatīvas pieaugušo izglītības pieejamību visiem, un jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu, ka darba mūžs kļūst garāks.

Dalībvalstīm būtu jāveicina ražīgums un iespējas atrast darbu, pienācīgi nodrošinot atbilstīgas zināšanas un prasmes.
  Kopā ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām un dialogā ar privāto un publisko sektoru dalībvalstīm, izmantojot izglītību un apmācību, būtu labāk jāsalāgo pieejamās darba prasmes ar darba tirgus vajadzībām.
  Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgās investīcijas izglītības, profesionālās apmācības
  un mūžizglītības
  sistēmās, vienlaikus uzlabojot to efektivitāti un lietderību, lai paaugstinātu darbaspēka prasmju līmeni, kas aizvien digitālākās ekonomikas apstākļos tam ļautu labāk prognozēt strauji mainīgās vajadzības dinamiskajos darba tirgos un tām pielāgoties. Dalībvalstīm būtu jāstiprina centieni, lai uzlabotu kvalitatīvas pieaugušo izglītības pieejamību visiem, un jāīsteno aktīvas novecošanas stratēģijas, lai panāktu, ka darba mūžs kļūst garāks.

Šajā saistībā būtu jāturpina visi centieni, lai, pieprasījumu pēc darbaspēka saskaņojot ar prasmēm, kā arī paredzot un vadot mainīgās vajadzības pēc cilvēkkapitāla un nodokļu slogu novirzot uz citiem maksājumu veidiem, nostiprinātu pāreju uz zaļo ekonomiku un jūras nozaru ekonomiku. Tas it īpaši var palīdzēt samazināt jauniešu bezdarba līmeni, kas pašlaik Eiropas Savienībā vidēji ir augstāks par 22 %. Vienlaikus būtu jāpalīdz attīstīt sociālo ekonomiku, ņemot vērā šā sektora spējas radīt kvalitatīvas darbvietas, jo īpaši attiecībā uz Eiropas reģionu un vietējo pašvaldību vajadzībām.

Pamatojums

Pamatojoties uz nostāju, ko RK agrāk paudusi atzinumā par ES kvalitātes sistēmu pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai (COR-2014-01319), jāuzsver, ka prasmju un darba tirgus vajadzību salāgošanā liela nozīme ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām un privātajam sektoram. Grozījumos tiek uzsvērta arī mūžizglītības nozīme un nepieciešamība koncentrēties uz zaļo ekonomiku (4)
   (5) un sociālo ekonomiku, kurām ir ievērojams potenciāls būtiski palielināt nodarbinātības līmeni un kuras skar ekonomikas teritoriālo dimensiju (6).

10. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

6. pamatnostādne – 4. rindkopa

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Būtu jāsamazina šķēršļi dalībai darba tirgū, jo īpaši tie, ar kuriem saskaras sievietes, gados vecāki darbinieki, jaunieši, invalīdi un legālie migranti. Darba tirgū būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība, tostarp vienlīdzīga darba samaksa, kā arī cenas ziņā pieņemamas, kvalitatīvas agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamība. | Būtu jāsamazina šķēršļi dalībai darba tirgū, jo īpaši tie, ar kuriem saskaras sievietes, gados vecāki darbinieki, jaunieši, invalīdi un legālie migranti. Darba tirgū būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība, tostarp vienlīdzīga darba samaksa, kā arī cenas ziņā pieņemamas, kvalitatīvas agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes
  , kā arī ilgtermiņa aprūpes
  pakalpojumu pieejamība.
  Nestandarta nodarbinātības veidi arī būtu jāatbalsta ar konkrēta tiesiskā regulējuma starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Būtu jāsamazina šķēršļi dalībai darba tirgū, jo īpaši tie, ar kuriem saskaras sievietes, gados vecāki darbinieki, jaunieši, invalīdi un legālie migranti. Darba tirgū būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība, tostarp vienlīdzīga darba samaksa, kā arī cenas ziņā pieņemamas, kvalitatīvas agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamība.

Būtu jāsamazina šķēršļi dalībai darba tirgū, jo īpaši tie, ar kuriem saskaras sievietes, gados vecāki darbinieki, jaunieši, invalīdi un legālie migranti. Darba tirgū būtu jānodrošina dzimumu līdztiesība, tostarp vienlīdzīga darba samaksa, kā arī cenas ziņā pieņemamas, kvalitatīvas agrīnas pirmsskolas izglītības un aprūpes
  , kā arī ilgtermiņa aprūpes
  pakalpojumu pieejamība.
  Nestandarta nodarbinātības veidi arī būtu jāatbalsta ar konkrēta tiesiskā regulējuma starpniecību.

Pamatojums

Sievietes bieži vien rūpējas ne tikai par maziem bērniem, bet arī par gados veciem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti. Izskatot nodarbinātības politiku, nedrīkst aizmirst par nepieciešamo atbalstu nestandarta nodarbinātības veidiem.

11. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

6. pamatnostādne – 5. rindkopa

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu atbalsts, lai uzlabotu nodarbinātības, sociālās integrācijas, izglītības un valsts pārvaldes rādītājus. | Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu atbalsts, lai
  , pilnībā ievērojot pārskatītos noteikumus, kas reglamentē šos fondus,
  uzlabotu nodarbinātības, sociālās integrācijas, izglītības un valsts pārvaldes rādītājus.
  It sevišķi Eiropas Sociālais fonds vairāk jāorientē uz rezultātu sasniegšanu, jāpanāk, ka tā darbība ir labāk izmērāma (nodarbinātība, sociālā iekļaušana, kohēzija), jāsamazina īpašais administratīvais slogs, kas uz to gulstas. Vienlaikus ir vairāk jākontrolē tā ietekme un rezultāti. Turklāt jāizmanto Eiropas Stratēģisko investīciju fonds un tā ieguldījumu platformas, lai sekmētu tādu vērienīgu projektu attīstību, kuriem ir spēcīga ietekme reģionālā līmenī, nodrošinot vietējās uzņēmējdarbības projektus, atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus un mikrouzņēmumus, novatoriskus jaundibinātus uzņēmumus un ar augstu risku saistītus projektus, vienlaikus nodrošinot kvalitatīvu darbvietu radīšanu un darba ņēmēju prasmes, kas vajadzīgas Savienības pārejai uz ilgtspējīgas izaugsmes modeli. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu atbalsts, lai uzlabotu nodarbinātības, sociālās integrācijas, izglītības un valsts pārvaldes rādītājus.

Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālā fonda un citu Savienības fondu atbalsts, lai
  , pilnībā ievērojot pārskatītos noteikumus, kas reglamentē šos fondus,
  uzlabotu nodarbinātības, sociālās integrācijas, izglītības un valsts pārvaldes rādītājus.
  It sevišķi Eiropas Sociālais fonds vairāk jāorientē uz rezultātu sasniegšanu, jāpanāk, ka tā darbība ir labāk izmērāma (nodarbinātība, sociālā iekļaušana, kohēzija), jāsamazina īpašais administratīvais slogs, kas uz to gulstas. Vienlaikus ir vairāk jākontrolē tā ietekme un rezultāti. Turklāt jāizmanto Eiropas Stratēģisko investīciju fonds un tā ieguldījumu platformas, lai sekmētu tādu vērienīgu projektu attīstību, kuriem ir spēcīga ietekme reģionālā līmenī, nodrošinot vietējās uzņēmējdarbības projektus, atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus un mikrouzņēmumus, novatoriskus jaundibinātus uzņēmumus un ar augstu risku saistītus projektus, vienlaikus nodrošinot kvalitatīvu darbvietu radīšanu un darba ņēmēju prasmes, kas vajadzīgas Savienības pārejai uz ilgtspējīgas izaugsmes modeli.

Pamatojums

Neapšaubāmi, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Sociālais fonds atbilstīgi noteikumiem, kas reglamentē ES fondus, taču tā izmantošanai vajadzētu būt vairāk vērstai uz konkrētiem rezultātiem, kuri ir vieglāk izmērāmi un kuru sasniegšanu mazāk ierobežo administratīvais slogs. Vajadzības gadījumā jāpastiprina pārbaudes.

12. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

6. pamatnostādne – 5. rindkopa – pievienot šādu jaunu rindkopu:

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Investīciju palielināšana ir prioritāte, jo ilgtermiņā tā nodrošina ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju. Lai sasniegtu šos mērķus, jāveicina publiskā un privātā sektora finansējums. Būtu jāatzīst publiskā sektora nozīme, jo tas sniedz ieguldījumu ekonomikas izaugsmes veicināšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Investīciju palielināšana ir prioritāte, jo ilgtermiņā tā nodrošina ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju. Lai sasniegtu šos mērķus, jāveicina publiskā un privātā sektora finansējums. Būtu jāatzīst publiskā sektora nozīme, jo tas sniedz ieguldījumu ekonomikas izaugsmes veicināšanā.

Pamatojums

Būtu jārosina un jāatbalsta investīcijas. Tādēļ izdevumu pārskatīšana un publisko izdevumu reorganizācija būtu jāveic tā, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanu. Eiropas Savienības noteikumos šādi ieguldījumi būtu jāuzskata par daļu no nākotnes, nevis tikai par parādu valsts finansēs.

13. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

7. pamatnostādne – 2. rindkopa

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm, saskaņā ar valsts praksi veidojot un īstenojot attiecīgās reformas un politiku, būtu cieši jāiesaista valstu parlamenti un sociālie partneri un jāsniedz atbalsts, lai uzlabotu sociālā dialoga risināšanu un efektivitāti valsts līmenī. | Dalībvalstīm, saskaņā ar valsts praksi veidojot un īstenojot attiecīgās reformas un politiku, būtu cieši jāiesaista valstu parlamenti
  un, ņemot vērā to kompetences, jāiesaista arī vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī
  sociālie partneri, un jāsniedz atbalsts, lai uzlabotu sociālā dialoga risināšanu un efektivitāti valsts līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm, saskaņā ar valsts praksi veidojot un īstenojot attiecīgās reformas un politiku, būtu cieši jāiesaista valstu parlamenti un sociālie partneri un jāsniedz atbalsts, lai uzlabotu sociālā dialoga risināšanu un efektivitāti valsts līmenī.

Dalībvalstīm, saskaņā ar valsts praksi veidojot un īstenojot attiecīgās reformas un politiku, būtu cieši jāiesaista valstu parlamenti
  un, ņemot vērā to kompetences, jāiesaista arī vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī
  sociālie partneri, un jāsniedz atbalsts, lai uzlabotu sociālā dialoga risināšanu un efektivitāti valsts līmenī.

Pamatojums

Pašsaprotams.

14. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

7. pamatnostādne – 4. rindkopa – pievienot šādu jaunu rindkopu:

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jānodrošina darba ņēmēju mobilitāte, tostarp uzlabojot pensiju pārvedamību un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Vienlaikus dalībvalstis nedrīkstētu pieļaut spēkā esošo noteikumu pārkāpšanu. | Lai pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jānodrošina darba ņēmēju mobilitāte
  kā pamattiesības, vienlaikus saglabājot brīvas izvēles iespēju
  , tostarp uzlabojot pensiju un
  sociālā nodrošinājuma tiesību pārvedamību un
  profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Vienlaikus dalībvalstis nedrīkstētu pieļaut spēkā esošo noteikumu pārkāpšanu.


  Tomēr dalībvalstīm būtu arī jāņem vērā, ka vispārēji ilgtermiņa sociālie ieguldījumi, kurus veikuši reģioni un vietējās pašvaldības, kas vislabāk izprot savu iedzīvotāju un savas teritorijas apstākļus, ļauj pārvarēt krīzi ilgtspējīgākā veidā, tādējādi mazinot to, ka pārmērīgi aizceļo augsti kvalificēts darbaspēks, kurš var veicināt izaugsmi.




  Tāda instrumentu kopuma izveide vietējā un reģionālajā līmenī, kura uzdevums būtu mazināt kvalificēta darbaspēka masveida izceļošanu, var arī veicināt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību vietējā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jānodrošina darba ņēmēju mobilitāte, tostarp uzlabojot pensiju pārvedamību un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Vienlaikus dalībvalstis nedrīkstētu pieļaut spēkā esošo noteikumu pārkāpšanu.

Lai pilnībā izmantotu Eiropas darba tirgus potenciālu, būtu jānodrošina darba ņēmēju mobilitāte
  kā pamattiesības, vienlaikus saglabājot brīvas izvēles iespēju
  , tostarp uzlabojot pensiju un
  sociālā nodrošinājuma tiesību pārvedamību un
  profesionālās kvalifikācijas atzīšanu. Vienlaikus dalībvalstis nedrīkstētu pieļaut spēkā esošo noteikumu pārkāpšanu.

Tomēr dalībvalstīm būtu arī jāņem vērā, ka vispārēji ilgtermiņa sociālie ieguldījumi, kurus veikuši reģioni un vietējās pašvaldības, kas vislabāk izprot savu iedzīvotāju un savas teritorijas apstākļus, ļauj pārvarēt krīzi ilgtspējīgākā veidā, tādējādi mazinot to, ka pārmērīgi aizceļo augsti kvalificēts darbaspēks, kurš var veicināt izaugsmi.

Tāda instrumentu kopuma izveide vietējā un reģionālajā līmenī, kura uzdevums būtu mazināt kvalificēta darbaspēka masveida izceļošanu, var arī veicināt ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību vietējā līmenī.

Pamatojums

Tiesības brīvi pārvietoties ir viens no būtiskākajiem ES sasniegumiem, un ir svarīgi šīs tiesības aizsargāt un sekmēt to īstenošanu, veicinot darbaspēka brīvu pārvietošanos (7). Tomēr ir vērts atzīmēt, ka vispārējie ilgtermiņa sociālie ieguldījumi, ko veikuši reģioni un vietējās pašvaldības, kas vislabāk izprot savu iedzīvotāju un savas teritorijas apstākļus, ļauj pārvarēt krīzi ilgtspējīgākā veidā, tādējādi mazinot to, ka pārmērīgi aizceļo augsti kvalificēts darbaspēks (8).

15. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

8. pamatnostādne – 1. rindkopa

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāmodernizē savas sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu, iedarbīgu un atbilstīgu aizsardzību visos mūža posmos, nodrošinot godīgumu un novēršot nevienlīdzību. Ir vajadzīga vienkāršāka un mērķtiecīgāka sociālā politika, ko papildina cenas ziņā pieejama, kvalitatīva bērnu aprūpe un izglītība, apmācība un palīdzība darba atrašanā, atbalsts mājokļu jomā un pieejama veselības aprūpe, pamatpakalpojumu, piemēram, bankas konta un interneta pakalpojumu, pieejamība, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un apkarotu sociālo atstumtību. | Dalībvalstīm būtu jāmodernizē savas sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu, iedarbīgu un atbilstīgu aizsardzību visos mūža posmos, nodrošinot godīgumu un novēršot nevienlīdzību. Ir vajadzīga vienkāršāka un mērķtiecīgāka sociālā politika, ko papildina cenas ziņā pieejama, kvalitatīva bērnu aprūpe un izglītība, apmācība un palīdzība darba atrašanā, atbalsts mājokļu jomā un pieejama veselības aprūpe,
  tostarp ilgtermiņa aprūpe,
  pamatpakalpojumu, piemēram, bankas konta un interneta pakalpojumu, pieejamība, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un apkarotu sociālo atstumtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm būtu jāmodernizē savas sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu, iedarbīgu un atbilstīgu aizsardzību visos mūža posmos, nodrošinot godīgumu un novēršot nevienlīdzību. Ir vajadzīga vienkāršāka un mērķtiecīgāka sociālā politika, ko papildina cenas ziņā pieejama, kvalitatīva bērnu aprūpe un izglītība, apmācība un palīdzība darba atrašanā, atbalsts mājokļu jomā un pieejama veselības aprūpe, pamatpakalpojumu, piemēram, bankas konta un interneta pakalpojumu, pieejamība, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un apkarotu sociālo atstumtību.

Dalībvalstīm būtu jāmodernizē savas sociālās aizsardzības sistēmas, lai nodrošinātu efektīvu, iedarbīgu un atbilstīgu aizsardzību visos mūža posmos, nodrošinot godīgumu un novēršot nevienlīdzību. Ir vajadzīga vienkāršāka un mērķtiecīgāka sociālā politika, ko papildina cenas ziņā pieejama, kvalitatīva bērnu aprūpe un izglītība, apmācība un palīdzība darba atrašanā, atbalsts mājokļu jomā un pieejama veselības aprūpe,
  tostarp ilgtermiņa aprūpe,
  pamatpakalpojumu, piemēram, bankas konta un interneta pakalpojumu, pieejamība, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un apkarotu sociālo atstumtību.

Pamatojums

Pašsaprotams.

16. grozījums

Pielikums: ierosinātā lēmuma integrētās pamatnostādnes

8. pamatnostādne – 2. rindkopa

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nolūkā būtu jāizmanto dažādi savstarpēji papildinoši instrumenti,
  tostarp nodarbinātības aktivizācijas atbalsta pasākumi un ienākumu atbalsts, kas vērsti uz
  individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmas būtu jāveido tā, lai tās aptvertu visas personas, kurām ir attiecīgās tiesības, veicinātu investīcijas cilvēkkapitālā un palīdzētu novērst, samazināt nabadzību un aizsargāt pret
  to
  . | Šajā nolūkā būtu jāizmanto dažādi savstarpēji papildinoši instrumenti,
  pamatojoties uz aktīvām iekļaušanas stratēģijām un vienlaikus pienācīgiem minimālajiem ienākumiem, iekļaujošiem darba tirgiem un augstas kvalitātes pakalpojumiem, kas pielāgoti
  individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmas būtu jāveido tā, lai tās aptvertu visas personas, kurām ir attiecīgās tiesības, veicinātu investīcijas cilvēkkapitālā un palīdzētu novērst, samazināt nabadzību un
  sociālo atstumtību, kā arī
  aizsargāt pret
  šīm abām parādībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šajā nolūkā būtu jāizmanto dažādi savstarpēji papildinoši instrumenti,
  tostarp nodarbinātības aktivizācijas atbalsta pasākumi un ienākumu atbalsts, kas vērsti uz
  individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmas būtu jāveido tā, lai tās aptvertu visas personas, kurām ir attiecīgās tiesības, veicinātu investīcijas cilvēkkapitālā un palīdzētu novērst, samazināt nabadzību un aizsargāt pret
  to
  .

Šajā nolūkā būtu jāizmanto dažādi savstarpēji papildinoši instrumenti,
  pamatojoties uz aktīvām iekļaušanas stratēģijām un vienlaikus pienācīgiem minimālajiem ienākumiem, iekļaujošiem darba tirgiem un augstas kvalitātes pakalpojumiem, kas pielāgoti
  individuālām vajadzībām. Sociālās aizsardzības sistēmas būtu jāveido tā, lai tās aptvertu visas personas, kurām ir attiecīgās tiesības, veicinātu investīcijas cilvēkkapitālā un palīdzētu novērst, samazināt nabadzību un
  sociālo atstumtību, kā arī
  aizsargāt pret
  šīm abām parādībām
  .

Pamatojums

Pašsaprotams.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Ievadpiezīmes

| 1. | norāda: lai gan nodarbinātības pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm, stratēģija “Eiropa 2020” būtu jāīsteno partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas, ņemot vērā to kompetenci un veiktspēju jomās, uz kurām attiecas minētās pamatnostādnes, un saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jāiesaista valstu reformu programmu izstrādē, īstenošanā un vispārējas informācijas izplatīšanā par stratēģiju (9); |
| --- | --- |

1.

norāda: lai gan nodarbinātības pamatnostādnes ir adresētas dalībvalstīm, stratēģija “Eiropa 2020” būtu jāīsteno partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas, ņemot vērā to kompetenci un veiktspēju jomās, uz kurām attiecas minētās pamatnostādnes, un saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jāiesaista valstu reformu programmu izstrādē, īstenošanā un vispārējas informācijas izplatīšanā par stratēģiju (9);

| 2. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir arī tās, kas, piedāvājot sociālos un nodarbinātības pakalpojumus, praksē īsteno sociālās un ekonomiskās iekļaušanas rīcībpolitiku; tāpēc nodarbinātības pamatnostādnēs būtu jānodrošina atbilstošs satvars un piemēroti finansēšanas instrumenti, lai atbalstītu vietējās un reģionālās pašvaldības minēto uzdevumu izpildē (10); |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir arī tās, kas, piedāvājot sociālos un nodarbinātības pakalpojumus, praksē īsteno sociālās un ekonomiskās iekļaušanas rīcībpolitiku; tāpēc nodarbinātības pamatnostādnēs būtu jānodrošina atbilstošs satvars un piemēroti finansēšanas instrumenti, lai atbalstītu vietējās un reģionālās pašvaldības minēto uzdevumu izpildē (10);

| 3. | iesaka īpaši ņemt vērā to, ka vietējais un reģionālais līmenis ir iedzīvotājiem, arī darba meklētājiem un darba devējiem, vistuvākais līmenis (11); |
| --- | --- |

3.

iesaka īpaši ņemt vērā to, ka vietējais un reģionālais līmenis ir iedzīvotājiem, arī darba meklētājiem un darba devējiem, vistuvākais līmenis (11);

Vispārīgas piezīmes

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada pamatnostādnes attiecībā uz nodarbinātību Komisija ir pārskatījusi, lai ņemtu vērā krīzes sekas un saistībā ar jauno programmu sniegtu konkrētus darbības norādījumus; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada pamatnostādnes attiecībā uz nodarbinātību Komisija ir pārskatījusi, lai ņemtu vērā krīzes sekas un saistībā ar jauno programmu sniegtu konkrētus darbības norādījumus;

| 5. | atgādina Komisijai, ka vietējo un reģionālo pašvaldību veikti publiskā sektora ieguldījumi ir nozīmīgi, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi. Tāpēc šie ieguldījumi ir pienācīgi jāņem vērā jaunajā Eiropas Savienības investīciju politikā, kura izklāstīta Juncker plānā. Tāpēc RK uzskata, ka ieguldījumiem paredzēti publiskie izdevumi ir jāpārskata, priekšroku dodot produktīviem izdevumiem, kas sniedz labumu ilgtermiņā, un Juncker plāna resursus novirzot ne tikai lieliem projektiem, bet arī reģionālajiem pasākumiem, kuri nodrošina vietējo un reģionālo pašvaldību tiešu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

5.

atgādina Komisijai, ka vietējo un reģionālo pašvaldību veikti publiskā sektora ieguldījumi ir nozīmīgi, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi. Tāpēc šie ieguldījumi ir pienācīgi jāņem vērā jaunajā Eiropas Savienības investīciju politikā, kura izklāstīta Juncker plānā. Tāpēc RK uzskata, ka ieguldījumiem paredzēti publiskie izdevumi ir jāpārskata, priekšroku dodot produktīviem izdevumiem, kas sniedz labumu ilgtermiņā, un Juncker plāna resursus novirzot ne tikai lieliem projektiem, bet arī reģionālajiem pasākumiem, kuri nodrošina vietējo un reģionālo pašvaldību tiešu iesaistīšanos;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka atšķirībā no iepriekšējiem apgalvojumiem Komisija nav apņēmusies negrozīt nodarbinātības pamatnostādnes turpmākajos gados. Tas ļautu pamatnostādnēs veikt nepieciešamās izmaiņas, kas izrietētu no stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanas, kura plānota 2015. gada otrajā pusē; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka atšķirībā no iepriekšējiem apgalvojumiem Komisija nav apņēmusies negrozīt nodarbinātības pamatnostādnes turpmākajos gados. Tas ļautu pamatnostādnēs veikt nepieciešamās izmaiņas, kas izrietētu no stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanas, kura plānota 2015. gada otrajā pusē;

| 7. | šajā sakarā piekrīt, ka stratēģijā “Eiropa 2020” minētie trīs pīlāri – gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme – ir piemēroti un izraudzītie pamatrādītāji ir atbilstīgi. Komiteja tomēr aicina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut “teritoriālo dimensiju”, izvirzot teritoriālos mērķus. Šajā nolūkā Eiropas Komisijai un Eiropadomei vajadzētu veicināt pieeju, kas vienlaikus balstās gan uz lejupējo, gan uz augšupējo plānošanu, kura atbilst subsidiaritātes principam un kurā iesaistīti visi attiecīgie pārvaldības līmeņi, tostarp vietējā un reģionālā līmeņa iestādes (12); |
| --- | --- |

7.

šajā sakarā piekrīt, ka stratēģijā “Eiropa 2020” minētie trīs pīlāri – gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme – ir piemēroti un izraudzītie pamatrādītāji ir atbilstīgi. Komiteja tomēr aicina stratēģijā “Eiropa 2020” iekļaut “teritoriālo dimensiju”, izvirzot teritoriālos mērķus. Šajā nolūkā Eiropas Komisijai un Eiropadomei vajadzētu veicināt pieeju, kas vienlaikus balstās gan uz lejupējo, gan uz augšupējo plānošanu, kura atbilst subsidiaritātes principam un kurā iesaistīti visi attiecīgie pārvaldības līmeņi, tostarp vietējā un reģionālā līmeņa iestādes (12);

| 8. | mudina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Sociālais fonds ir vairāk orientēts uz labāk izmērāmiem rezultātiem (nodarbinātība, sociālā integrācija, kohēzija), samazināt īpašo administratīvo slogu, kas gulstas uz šo fondu, un vienlaikus noteikt stingrākas kontroles. Šajā sakarā vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu izstrādāt programmas, kas atbilst Eiropas Savienības galvenajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

8.

mudina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka Eiropas Sociālais fonds ir vairāk orientēts uz labāk izmērāmiem rezultātiem (nodarbinātība, sociālā integrācija, kohēzija), samazināt īpašo administratīvo slogu, kas gulstas uz šo fondu, un vienlaikus noteikt stingrākas kontroles. Šajā sakarā vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu izstrādāt programmas, kas atbilst Eiropas Savienības galvenajām pamatnostādnēm;

| 9. | uzsver, ka nodarbinātības politikas pamatnostādnēs nav nekādas atsauces uz zaļo darbvietu un jūras nozaru darbvietu potenciālu cīņā pret bezdarbu Eiropā. RK tāpēc atkārtoti pauž atbalstu pagājušajā gadā publicētajam Eiropas Komisijas paziņojumam par videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīvu un paziņojumam par integrēto jūrlietu politiku (13), kuros minētas problēmas un iespējas saistībā ar pāreju uz zaļo ekonomiku un jūras nozaru ekonomiku un jo īpaši uzsvērta nepieciešamība pieprasījumu pēc darbaspēka saskaņot ar prasmēm, vienlaikus prognozējot un vadot mainīgās vajadzības pēc cilvēkkapitāla; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka nodarbinātības politikas pamatnostādnēs nav nekādas atsauces uz zaļo darbvietu un jūras nozaru darbvietu potenciālu cīņā pret bezdarbu Eiropā. RK tāpēc atkārtoti pauž atbalstu pagājušajā gadā publicētajam Eiropas Komisijas paziņojumam par videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīvu un paziņojumam par integrēto jūrlietu politiku (13), kuros minētas problēmas un iespējas saistībā ar pāreju uz zaļo ekonomiku un jūras nozaru ekonomiku un jo īpaši uzsvērta nepieciešamība pieprasījumu pēc darbaspēka saskaņot ar prasmēm, vienlaikus prognozējot un vadot mainīgās vajadzības pēc cilvēkkapitāla;

| 10. | uzsver, ka svarīgi ir izveidot saikni starp nodarbinātības un izglītības politiku. Stiprināt reģionu ekonomikas konkurētspēju var vienīgi ar zināšanām, jo kvalificēts darbaspēks ir ekonomiskās attīstības pamats. Tāpēc par prioritāti būtu jāizvirza profesionālo kvalifikāciju joma (apmācība, pārkvalificēšanās un profesionālā izglītība); šajā nolūkā ir nepieciešams izveidot saikni starp nodarbinātības un izglītības politiku; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka svarīgi ir izveidot saikni starp nodarbinātības un izglītības politiku. Stiprināt reģionu ekonomikas konkurētspēju var vienīgi ar zināšanām, jo kvalificēts darbaspēks ir ekonomiskās attīstības pamats. Tāpēc par prioritāti būtu jāizvirza profesionālo kvalifikāciju joma (apmācība, pārkvalificēšanās un profesionālā izglītība); šajā nolūkā ir nepieciešams izveidot saikni starp nodarbinātības un izglītības politiku;

| 11. | norāda, ka ir svarīgi prasmes pielāgot darba tirgus vajadzībām, un šajā sakarā uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu vajadzību plānošanā attiecībā uz prasmēm un to pielāgošanu darba tirgus vajadzībām, jo īpaši veicot pasākumus izglītības un apmācības jomā un sniedzot atbalstu jauniem uzņēmējiem. Attiecībā uz citiem ieteikumiem, kā prasmes pielāgot vajadzībām, RK norāda uz atzinumu par ES kvalitātes sistēmu pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai (COR-2014-01319). RK uzsver, ka prasmju jautājums ir īpaši nozīmīgs jauniem cilvēkiem, kurus joprojām negatīvi ietekmē pārlieku augstais bezdarba līmenis, kas pārsniedz 22 %, un ka viņi būtu labāk jāsagatavo nākotnes darbvietām vispār un jo īpaši videi nekaitīgām darbvietām (14); |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ir svarīgi prasmes pielāgot darba tirgus vajadzībām, un šajā sakarā uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu vajadzību plānošanā attiecībā uz prasmēm un to pielāgošanu darba tirgus vajadzībām, jo īpaši veicot pasākumus izglītības un apmācības jomā un sniedzot atbalstu jauniem uzņēmējiem. Attiecībā uz citiem ieteikumiem, kā prasmes pielāgot vajadzībām, RK norāda uz atzinumu par ES kvalitātes sistēmu pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai (COR-2014-01319). RK uzsver, ka prasmju jautājums ir īpaši nozīmīgs jauniem cilvēkiem, kurus joprojām negatīvi ietekmē pārlieku augstais bezdarba līmenis, kas pārsniedz 22 %, un ka viņi būtu labāk jāsagatavo nākotnes darbvietām vispār un jo īpaši videi nekaitīgām darbvietām (14);

| 12. | atzinīgi vērtē 5. pamatnostādnē iekļauto atsauci uz sociālo ekonomiku un uzsver minētā sektora potenciālu radīt kvalitatīvas darbvietas Eiropas reģionos un pilsētās (15); šajā sakarā viens no vietējo un reģionālo pašvaldību politikas konkrētajiem mērķiem ir atbalsts trešajam sektoram un brīvprātīgajam darbam; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē 5. pamatnostādnē iekļauto atsauci uz sociālo ekonomiku un uzsver minētā sektora potenciālu radīt kvalitatīvas darbvietas Eiropas reģionos un pilsētās (15); šajā sakarā viens no vietējo un reģionālo pašvaldību politikas konkrētajiem mērķiem ir atbalsts trešajam sektoram un brīvprātīgajam darbam;

| 13. | ir noraizējusies par to, ka pašreizējās atjauninātajās nodarbinātības pamatnostādnēs dzimumu līdztiesības aspekts ir uzsvērts mazāk nekā iepriekšējās pamatnostādnēs, un norāda, ka krīze ir atšķirīgi ietekmējusi sievietes un vīriešus; turklāt uzsver, ka dzimumu nevienlīdzības atzīšana ļautu pieņemt mērķtiecīgāku un efektīvāku rīcībpolitiku; |
| --- | --- |

13.

ir noraizējusies par to, ka pašreizējās atjauninātajās nodarbinātības pamatnostādnēs dzimumu līdztiesības aspekts ir uzsvērts mazāk nekā iepriekšējās pamatnostādnēs, un norāda, ka krīze ir atšķirīgi ietekmējusi sievietes un vīriešus; turklāt uzsver, ka dzimumu nevienlīdzības atzīšana ļautu pieņemt mērķtiecīgāku un efektīvāku rīcībpolitiku;

| 14. | uzsver, ka būtu arī jāveic pasākumi, lai atbalstītu pašnodarbinātību, jo īpaši pašiem savu uzņēmējdarbību, ņemot vērā tās lielo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi vietējā līmenī; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka būtu arī jāveic pasākumi, lai atbalstītu pašnodarbinātību, jo īpaši pašiem savu uzņēmējdarbību, ņemot vērā tās lielo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi vietējā līmenī;

| 15. | aicina rīkoties, lai digitālo ekonomiku uzlabotu, samazinot digitālo plaisu, un tādējādi palielinātu izaugsmes iespējas, un uzsver, cik svarīga ir politika, ko varētu izstrādāt vietējā līmenī; |
| --- | --- |

15.

aicina rīkoties, lai digitālo ekonomiku uzlabotu, samazinot digitālo plaisu, un tādējādi palielinātu izaugsmes iespējas, un uzsver, cik svarīga ir politika, ko varētu izstrādāt vietējā līmenī;

| 16. | uzsver, ka attiecībā uz darbaspēka mobilitāti vairākums ES iedzīvotāju uzskata, ka tiesības brīvi pārvietoties ir viens no būtiskākajiem ES sasniegumiem, un ir pārliecināta, ka šīs tiesības jāaizsargā, kā arī jāsekmē to īstenošana, veicinot darbaspēka brīvu pārvietošanos (16). Tomēr būtu arī jāņem vērā, ka vispārēji ilgtermiņa sociālie ieguldījumi, kurus veikuši reģioni un vietējās pašvaldības, kas vislabāk izprot savas teritorijas un savu iedzīvotāju apstākļus, ļauj pārvarēt krīzi ilgtspējīgākā veidā, tādējādi mazinot to, ka pārmērīgi aizceļo augstu kvalificēts darbaspēks, kurš var veicināt izaugsmi (17). |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka attiecībā uz darbaspēka mobilitāti vairākums ES iedzīvotāju uzskata, ka tiesības brīvi pārvietoties ir viens no būtiskākajiem ES sasniegumiem, un ir pārliecināta, ka šīs tiesības jāaizsargā, kā arī jāsekmē to īstenošana, veicinot darbaspēka brīvu pārvietošanos (16). Tomēr būtu arī jāņem vērā, ka vispārēji ilgtermiņa sociālie ieguldījumi, kurus veikuši reģioni un vietējās pašvaldības, kas vislabāk izprot savas teritorijas un savu iedzīvotāju apstākļus, ļauj pārvarēt krīzi ilgtspējīgākā veidā, tādējādi mazinot to, ka pārmērīgi aizceļo augstu kvalificēts darbaspēks, kurš var veicināt izaugsmi (17).

Briselē, 2015. gada 3. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Reģionu komitejas rezolūcija “Efektīvāku instrumentu kopums ES stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai: dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas un nodarbinātības politikas integrētās pamatnostādnes” (CdR 175/2010 fin).

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  RK atzinums par zaļās rīcības plānu MVU un videi nekaitīgas nodarbinātības iniciatīvu.

5

(6)  Reģionu komitejas rezolūcija par Eiropas Komisijas darba programmu 2015. gadam (CdR-2015-00074).

6

(7)  RK atzinums “Darbaspēka mobilitāte un EURES tīkla stiprināšana” (CdR 2014-1315).

7

EURES

(8)  RK atzinums “ES sociālo ieguldījumu pakete” (CdR1999-2013).

8

(9)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.

11

(12)  RK Atēnu deklarācija par stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu.

12

(13)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

14

(15)  Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

17

---