# Eiropas Savienības L 224/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 224 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 27. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 224

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 27. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/1428 (2015. gada 25. augusts), ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 244/2009 attiecībā uz mājsaimniecībā izmantojamu kliedētas gaismas lampu ekodizaina prasībām un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 245/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām luminiscences lampām bez iebūvētas droseles, augstas intensitātes gāzizlādes lampām, kā arī šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm un apgaismes iekārtām un par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/55/EK atcelšanu, un groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 1194/2012 attiecībā uz virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču ekodizaina prasībām (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1429 (2015. gada 26. augusts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1430 (2015. gada 26. augusts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Jambon de Lacaune (AĢIN)] | 35 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1431 (2015. gada 26. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 37 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1432 (2015. gada 25. augusts), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Igauniju un Lietuvu groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6031)

   (
  1
  ) | 39 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2015/1428 (2015. gada 25. augusts), ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 244/2009 attiecībā uz mājsaimniecībā izmantojamu kliedētas gaismas lampu ekodizaina prasībām un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 245/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām luminiscences lampām bez iebūvētas droseles, augstas intensitātes gāzizlādes lampām, kā arī šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm un apgaismes iekārtām un par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/55/EK atcelšanu, un groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 1194/2012 attiecībā uz virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču ekodizaina prasībām (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1429 (2015. gada 26. augusts), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1430 (2015. gada 26. augusts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Jambon de Lacaune (AĢIN)]

Jambon de Lacaune

35

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1431 (2015. gada 26. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

37

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1432 (2015. gada 25. augusts), ar ko attiecībā uz ierakstiem par Igauniju un Lietuvu groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6031)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6031)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 224/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/1428

(2015. gada 25. augusts),

ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 244/2009 attiecībā uz mājsaimniecībā izmantojamu kliedētas gaismas lampu ekodizaina prasībām un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 245/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām luminiscences lampām bez iebūvētas droseles, augstas intensitātes gāzizlādes lampām, kā arī šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm un apgaismes iekārtām un par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/55/EK atcelšanu, un groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 1194/2012 attiecībā uz virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču ekodizaina prasībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

pēc apspriešanās ar Ekodizaina apspriežu forumu,

tā kā:

| (1) | Komisijai ir pienākums pārskatīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 244/2009 (2) saistībā ar tehnikas progresu, jo īpaši ņemot vērā gan īpašiem lietojumiem paredzēto lampu tipu pārdošanas apjomu izmaiņas nolūkā verificēt, ka tās neizmanto vispārējas apgaismes vajadzībām, gan jaunu tehnoloģiju, piemēram, gaismas diožu (LED), attīstību, gan iespējas noteikt energoefektivitātes prasības A klases līmenī, kā noteikts Komisijas Direktīvā 98/11/EK (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisijai ir pienākums pārskatīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 244/2009 (2) saistībā ar tehnikas progresu, jo īpaši ņemot vērā gan īpašiem lietojumiem paredzēto lampu tipu pārdošanas apjomu izmaiņas nolūkā verificēt, ka tās neizmanto vispārējas apgaismes vajadzībām, gan jaunu tehnoloģiju, piemēram, gaismas diožu (LED), attīstību, gan iespējas noteikt energoefektivitātes prasības A klases līmenī, kā noteikts Komisijas Direktīvā 98/11/EK (3).

| (2) | Kā konstatēts Regulas (EK) Nr. 244/2009 pārskatīšanā, šķiet, ka ražotājiem nav ekonomiski izdevīgi izstrādāt un no 2016. gada 1. septembra laist tirgū tīkla spriegumam paredzētas halogēnlapmas, kas sasniedz robežvērtību, kura 6. posmam attiecībā uz maksimālo aprēķināto jaudu konkrētai aprēķinātai gaismas plūsmai noteikta Komisijas Regulas (EK) Nr. 244/2009 1. tabulā. Novērtējot energoefektīvāku apgaismes tehnoloģiju paredzamo attīstību, secināts, ka optimālāks laiks minētās robežvērtības ieviešanai būtu 2018. gada 1. septembris. |
| --- | --- |

(2)

Kā konstatēts Regulas (EK) Nr. 244/2009 pārskatīšanā, šķiet, ka ražotājiem nav ekonomiski izdevīgi izstrādāt un no 2016. gada 1. septembra laist tirgū tīkla spriegumam paredzētas halogēnlapmas, kas sasniedz robežvērtību, kura 6. posmam attiecībā uz maksimālo aprēķināto jaudu konkrētai aprēķinātai gaismas plūsmai noteikta Komisijas Regulas (EK) Nr. 244/2009 1. tabulā. Novērtējot energoefektīvāku apgaismes tehnoloģiju paredzamo attīstību, secināts, ka optimālāks laiks minētās robežvērtības ieviešanai būtu 2018. gada 1. septembris.

| (3) | Lai maksimāli saudzētu vidi un mazinātu negatīvu ekonomisko ietekmi uz lietotāju, ir nepieciešams noteikt, ka turpmāk ražoto gaismekļu konstrukcijai jābūt saderīgai ar energoefektīviem apgaismes risinājumiem. Risks, ko rada piesaiste vecām, vairs neizmantotām tehnoloģijām, būtu jāsamazina, nodrošinot, ka tirgū laistie gaismekļi ir pilnībā saderīgi ar augstas efektivitātes lampām, kuru energoefektivitātes klase ir vismaz A+ saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 874/2012 (4). |
| --- | --- |

(3)

Lai maksimāli saudzētu vidi un mazinātu negatīvu ekonomisko ietekmi uz lietotāju, ir nepieciešams noteikt, ka turpmāk ražoto gaismekļu konstrukcijai jābūt saderīgai ar energoefektīviem apgaismes risinājumiem. Risks, ko rada piesaiste vecām, vairs neizmantotām tehnoloģijām, būtu jāsamazina, nodrošinot, ka tirgū laistie gaismekļi ir pilnībā saderīgi ar augstas efektivitātes lampām, kuru energoefektivitātes klase ir vismaz A+ saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 874/2012 (4).

| (4) | Pārskatot Regulu (EK) Nr. 244/2009, tika konstatēts, ka ir nepieciešams atjaunināt un precizēt īpašiem lietojumiem paredzētu lampu definīciju nolūkā samazināt to izmantošanu vispārējas apgaismes lietojumiem un pielāgot prasības tehnikas attīstībai. Normatīvajām prasībām būtu vēl vairāk jāveicina visenergoefektīvākā apgaismes risinājuma izmantošana attiecīgos īpašu lietojumu gadījumos. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatot Regulu (EK) Nr. 244/2009, tika konstatēts, ka ir nepieciešams atjaunināt un precizēt īpašiem lietojumiem paredzētu lampu definīciju nolūkā samazināt to izmantošanu vispārējas apgaismes lietojumiem un pielāgot prasības tehnikas attīstībai. Normatīvajām prasībām būtu vēl vairāk jāveicina visenergoefektīvākā apgaismes risinājuma izmantošana attiecīgos īpašu lietojumu gadījumos.

| (5) | Ir jānodrošina saskaņotība starp Regulu (EK) Nr. 244/2009 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1194/2012 (5) attiecībā uz īpaša lietojuma ražojumu definīciju un prasībām par informāciju par ražojumu, ko vislabāk var sasniegt, vienlaikus grozot abas regulas. Tam būtu ražotājiem un piegādātājiem jāatvieglo normatīvo prasību ievērošana un jāveicina valstu iestāžu veiktās tirgus uzraudzības efektivitāte. |
| --- | --- |

(5)

Ir jānodrošina saskaņotība starp Regulu (EK) Nr. 244/2009 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1194/2012 (5) attiecībā uz īpaša lietojuma ražojumu definīciju un prasībām par informāciju par ražojumu, ko vislabāk var sasniegt, vienlaikus grozot abas regulas. Tam būtu ražotājiem un piegādātājiem jāatvieglo normatīvo prasību ievērošana un jāveicina valstu iestāžu veiktās tirgus uzraudzības efektivitāte.

| (6) | Pārskatot Regulu (EK) Nr. 244/2009, secināts, ka tas, cik pamatoti ir noteikt energoefektivitātes prasības A klases vai augstākā līmenī, būtu jāizpēta rūpīgā papildpētījumā, kurā būtu jāizvērtē arī tas, cik racionāli būtu paaugstināt energoefektivitātes prasības ražojumiem, uz kuriem attiecas Komisijas Regula (EK) Nr. 245/2009 (6) un Regula (ES) Nr. 1194/2012, paplašināt minēto regulu darbības jomu, lai optimizētu enerģijas patēriņa samazinājumus, un apvienot visas trīs regulas vienā, saskaņotā īstenošanas pasākumā attiecībā uz ekodizaina prasību noteikšanu apgaismes ražojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Pārskatot Regulu (EK) Nr. 244/2009, secināts, ka tas, cik pamatoti ir noteikt energoefektivitātes prasības A klases vai augstākā līmenī, būtu jāizpēta rūpīgā papildpētījumā, kurā būtu jāizvērtē arī tas, cik racionāli būtu paaugstināt energoefektivitātes prasības ražojumiem, uz kuriem attiecas Komisijas Regula (EK) Nr. 245/2009 (6) un Regula (ES) Nr. 1194/2012, paplašināt minēto regulu darbības jomu, lai optimizētu enerģijas patēriņa samazinājumus, un apvienot visas trīs regulas vienā, saskaņotā īstenošanas pasākumā attiecībā uz ekodizaina prasību noteikšanu apgaismes ražojumiem.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 245/2009 uzmanības centrā ir enerģijas patēriņš lietošanas posmā un lampās esošā dzīvsudraba daudzums. Tādējādi ražojumu veiktspējas prasību noteikšana lampām, ja nav noteiktas prasības ne ražojumu efektivitātei, ne dzīvsudraba saturam, rada nevajadzīgu administratīvo slogu un var veicināt ražojumu ražošanas pakāpenisku pārtraukšanu nebūtisku iemeslu dēļ. Tāpēc, grozot ražojumu veiktspējas prasību jomu tā, lai tā atbilstu regulas būtiskā mērķa jomai, tiktu uzlabota regulatīvā piemērotība. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 245/2009 uzmanības centrā ir enerģijas patēriņš lietošanas posmā un lampās esošā dzīvsudraba daudzums. Tādējādi ražojumu veiktspējas prasību noteikšana lampām, ja nav noteiktas prasības ne ražojumu efektivitātei, ne dzīvsudraba saturam, rada nevajadzīgu administratīvo slogu un var veicināt ražojumu ražošanas pakāpenisku pārtraukšanu nebūtisku iemeslu dēļ. Tāpēc, grozot ražojumu veiktspējas prasību jomu tā, lai tā atbilstu regulas būtiskā mērķa jomai, tiktu uzlabota regulatīvā piemērotība.

| (8) | Apsverot nepieciešamību pārskatīt ar apgaismojumu saistītas ekodizaina un energomarķējuma regulas, būs piemēroti cita starpā atkārtoti izvērtēt piemērošanas izņēmumu attiecībā uz lampām ar G9 un R7 tipa ietvariem un minimālās energoefektivitātes prasības lampām. |
| --- | --- |

(8)

Apsverot nepieciešamību pārskatīt ar apgaismojumu saistītas ekodizaina un energomarķējuma regulas, būs piemēroti cita starpā atkārtoti izvērtēt piemērošanas izņēmumu attiecībā uz lampām ar G9 un R7 tipa ietvariem un minimālās energoefektivitātes prasības lampām.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 244/2009

Regulu (EK) Nr. 244/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | 4. punktu aizstāj ar šādu:






  “4) | “īpaša lietojuma lampa” ir lampa, kurā izmantotas šīs regulas aptvertās tehnoloģijas, bet kuru paredzēts izmantot īpašiem lietojumiem tās tehnisko parametru dēļ, kā norādīts tehniskajā dokumentācijā. Īpaši lietojumi ir tie, kam vajadzīgi tādi īpaši tehniskie parametri, kas nav nepieciešami parastu vietu vai objektu apgaismošanai parastos apstākļos. Šie lietojumi ir šādu tipu lietojumi:






  a) | lietojumi, kuros gaismas primārā funkcija nav apgaismojuma nodrošināšana, piemēram,






  i) | gaismas izstarošana, lai veicinātu ķīmiskus vai bioloģiskus procesus (piemēram, polimerizācija, ultravioletā starojuma izmantošana sacietināšanai/žāvēšanai/cietināšanai, fotodinamiskā terapija, dārzkopība, lolojumdzīvnieku aprūpe, pretinsektu ražojumi); |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“4)

“īpaša lietojuma lampa” ir lampa, kurā izmantotas šīs regulas aptvertās tehnoloģijas, bet kuru paredzēts izmantot īpašiem lietojumiem tās tehnisko parametru dēļ, kā norādīts tehniskajā dokumentācijā. Īpaši lietojumi ir tie, kam vajadzīgi tādi īpaši tehniskie parametri, kas nav nepieciešami parastu vietu vai objektu apgaismošanai parastos apstākļos. Šie lietojumi ir šādu tipu lietojumi:

a)

lietojumi, kuros gaismas primārā funkcija nav apgaismojuma nodrošināšana, piemēram,

i)

gaismas izstarošana, lai veicinātu ķīmiskus vai bioloģiskus procesus (piemēram, polimerizācija, ultravioletā starojuma izmantošana sacietināšanai/žāvēšanai/cietināšanai, fotodinamiskā terapija, dārzkopība, lolojumdzīvnieku aprūpe, pretinsektu ražojumi);

| ii) | attēltveršana un attēlu projicēšana (piemēram, fotoaparātu zibspuldzes, fotokopēšanas iekārtas, videoprojektori); |
| --- | --- |

ii)

attēltveršana un attēlu projicēšana (piemēram, fotoaparātu zibspuldzes, fotokopēšanas iekārtas, videoprojektori);

| iii) | apsilde (infrasarkanās lampas); |
| --- | --- |

iii)

apsilde (infrasarkanās lampas);

| iv) | signalizēšana (piemēram, satiksmes vadība vai lidlauku lampas); |
| --- | --- |

iv)

signalizēšana (piemēram, satiksmes vadība vai lidlauku lampas);

| b) | apgaismes lietojumi, kuros:






  i) | gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina redzamību, bet arī izmaina apgaismotās vietas vai objekta izskatu (piemēram, pārtikas vitrīnu apgaismojums vai krāsainas gaismas lampas, kas definētas I pielikuma 1. punktā), izņemot izmaiņas korelētajā krāsas temperatūrā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

apgaismes lietojumi, kuros:

i)

gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina redzamību, bet arī izmaina apgaismotās vietas vai objekta izskatu (piemēram, pārtikas vitrīnu apgaismojums vai krāsainas gaismas lampas, kas definētas I pielikuma 1. punktā), izņemot izmaiņas korelētajā krāsas temperatūrā; vai

| ii) | gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina vietas vai objekta redzamību, bet turklāt ir pielāgots īpašām konkrētā tehniskā aprīkojuma vajadzībām (piemēram, studijas apgaismojums, uzveduma specefektu apgaismojums, teātra apgaismojums); vai |
| --- | --- |

ii)

gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina vietas vai objekta redzamību, bet turklāt ir pielāgots īpašām konkrētā tehniskā aprīkojuma vajadzībām (piemēram, studijas apgaismojums, uzveduma specefektu apgaismojums, teātra apgaismojums); vai

| iii) | apgaismotajai vietai vai objektam nepieciešama īpaša aizsardzība pret gaismas avota nelabvēlīgo iedarbību (piemēram, apgaismojums ar īpašiem filtriem fotojutīgiem pacientiem vai fotojutīgiem muzeja eksponātiem); vai |
| --- | --- |

iii)

apgaismotajai vietai vai objektam nepieciešama īpaša aizsardzība pret gaismas avota nelabvēlīgo iedarbību (piemēram, apgaismojums ar īpašiem filtriem fotojutīgiem pacientiem vai fotojutīgiem muzeja eksponātiem); vai

| iv) | apgaismojums nepieciešams vienīgi ārkārtas situācijās (piemēram, avārijas apgaismojuma gaismekļi vai avārijas apgaismojuma vadības mehānismi); vai |
| --- | --- |

iv)

apgaismojums nepieciešams vienīgi ārkārtas situācijās (piemēram, avārijas apgaismojuma gaismekļi vai avārijas apgaismojuma vadības mehānismi); vai

| v) | apgaismojuma ražojumi ir pakļauti ekstremālu fizikālu apstākļu iedarbībai (piemērām, vibrācijas vai temperatūra zem – 20 °C vai virs 50 °C). |
| --- | --- |

v)

apgaismojuma ražojumi ir pakļauti ekstremālu fizikālu apstākļu iedarbībai (piemērām, vibrācijas vai temperatūra zem – 20 °C vai virs 50 °C).

Kvēlspuldzes, kas garākas par 60 mm, nav īpaša lietojuma lampas, ja tās ir izturīgas tikai pret mehāniskiem triecieniem vai vibrācijām un nav satiksmes vadības kvēlspuldzes; vai ja to nominālā jauda pārsniedz 25 W un tiek norādīts, ka tām ir īpašas iezīmes, kuras piemīt arī augstākas energoefektivitātes klašu lampām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 874/2012 (piemēram, nav EMS emisiju, CRI vērtība ir vienāda ar vai lielāka par 95 un UV emisijas nepārsniedz 2mW uz 1 000 lm);”;

| b) | 9. punktu aizstāj ar šādu:






  “9) | “volframa halogēnlampa” ir kvēldiega lampa, kuras kvēldiegs ir izgatavots no volframa un kurā ir gāzes vide, kas satur halogēnus vai halogēnu savienojumus spuldzē, kura izgatavota no kvarca vai grūtkūstoša stikla un var būt ietverta sekundārā apvalkā. Tā var tikt piegādāta ar integrētu barošanas avotu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

9. punktu aizstāj ar šādu:

“9)

“volframa halogēnlampa” ir kvēldiega lampa, kuras kvēldiegs ir izgatavots no volframa un kurā ir gāzes vide, kas satur halogēnus vai halogēnu savienojumus spuldzē, kura izgatavota no kvarca vai grūtkūstoša stikla un var būt ietverta sekundārā apvalkā. Tā var tikt piegādāta ar integrētu barošanas avotu;”;

| c) | pievieno šādu 19. punktu:






  “19) | “satiksmes vadības kvēlspuldze” ir kvēlspuldze, kuras nominālais spriegums pārsniedz 60 V un pirmo 1 000 ekspluatācijas stundu darbības atteices rādītājs nepārsniedz 2 %.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu 19. punktu:

“19)

“satiksmes vadības kvēlspuldze” ir kvēlspuldze, kuras nominālais spriegums pārsniedz 60 V un pirmo 1 000 ekspluatācijas stundu darbības atteices rādītājs nepārsniedz 2 %.”;

| 2) | regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants
  Ekodizaina prasības
  1.   Mājsaimniecībā izmantojamas kliedētas gaismas lampas atbilst II pielikumā noteiktajām ekodizaina prasībām.
  Ekodizaina prasības piemēro šādos termiņos: | 1. posms: 2009. gada 1. septembris, |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Ekodizaina prasības

1.   Mājsaimniecībā izmantojamas kliedētas gaismas lampas atbilst II pielikumā noteiktajām ekodizaina prasībām.

Ekodizaina prasības piemēro šādos termiņos:

1. posms: 2009. gada 1. septembris,

| | 2. posms: 2010. gada 1. septembris, |
| --- | --- |

2. posms: 2010. gada 1. septembris,

| | 3. posms: 2011. gada 1. septembris, |
| --- | --- |

3. posms: 2011. gada 1. septembris,

| | 4. posms: 2012. gada 1. septembris |
| --- | --- |

4. posms: 2012. gada 1. septembris

| | 5. posms: 2013. gada 1. septembris |
| --- | --- |

5. posms: 2013. gada 1. septembris

| | 6. posms: 2018. gada 1. septembris. |
| --- | --- |

6. posms: 2018. gada 1. septembris.

Ja vien prasība nav atcelta, to nomainot ar citu, vai nav noteikts citādi, to turpina piemērot kopā ar citām vēlākajos posmos noteiktajām prasībām.

2.   Īpaša lietojuma lampas atbilst šādām prasībām:

| a) | ja lampas hromatiskuma koordinātas vienmēr atrodas šādā diapazonā: | x < 0,270 vai x > 0,530 |
| --- | --- | --- |

a)

ja lampas hromatiskuma koordinātas vienmēr atrodas šādā diapazonā:

x < 0,270 vai x > 0,530

| | y < – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,2199 vai y > – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,1595, |
| --- | --- |

y < – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,2199 vai y > – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,1595,

tad hromatiskuma koordinātas atbilstības novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu norāda tehniskajā dokumentācijā, tādējādi informējot, ka šīs koordinātas padara minētās lampas par īpaša lietojuma ražojumu;

| b) | visu īpaša lietojuma lampu paredzēto lietojumu norāda visa veida informācijā par ražojumu, brīdinot arī par to, ka to nav paredzēts izmantot citiem lietojumiem.
  Tehniskajā dokumentācijā, ko sagatavo atbilstības novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu, norāda tos tehniskos parametrus, kas nosaka lampas konstrukcijas piemērotību paredzētajam lietojumam:
  Ja nepieciešams, parametrus var uzskaitīt tādā veidā, lai netiktu izpausta sensitīva komercinformācija, kas saistīta ar ražotāja intelektuālā īpašuma tiesībām.
  Ja lampa ir izstādīta tā, ka galalietotājam tā ir redzama pirms iegādes, uz iepakojuma skaidri un nepārprotami norāda:






  i) | paredzēto lietojumu; |
| --- | --- | --- |

b)

visu īpaša lietojuma lampu paredzēto lietojumu norāda visa veida informācijā par ražojumu, brīdinot arī par to, ka to nav paredzēts izmantot citiem lietojumiem.

Tehniskajā dokumentācijā, ko sagatavo atbilstības novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu, norāda tos tehniskos parametrus, kas nosaka lampas konstrukcijas piemērotību paredzētajam lietojumam:

Ja nepieciešams, parametrus var uzskaitīt tādā veidā, lai netiktu izpausta sensitīva komercinformācija, kas saistīta ar ražotāja intelektuālā īpašuma tiesībām.

Ja lampa ir izstādīta tā, ka galalietotājam tā ir redzama pirms iegādes, uz iepakojuma skaidri un nepārprotami norāda:

i)

paredzēto lietojumu;

| ii) | informāciju par to, ka ražojums nav piemērots mājsaimniecības telpu apgaismojumam; |
| --- | --- |

ii)

informāciju par to, ka ražojums nav piemērots mājsaimniecības telpu apgaismojumam;

| iii) | tehniskos parametrus, kas nosaka lampas konstrukcijas piemērotību paredzētajam lietojumam. |
| --- | --- |

iii)

tehniskos parametrus, kas nosaka lampas konstrukcijas piemērotību paredzētajam lietojumam.

Informāciju, kas minēta iii) apakšpunktā, var nenorādīt uz iepakojuma, bet gan tā iekšpusē.”

2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 245/2009

Regulas (EK) Nr. 245/2009 III pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas I pielikumā.

3. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1194/2012

Regulu (ES) Nr. 1194/2012 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:






  “4. | “īpaša lietojuma ražojums” ir ražojums, kurā izmantotas šīs regulas aptvertās tehnoloģijas, bet kuru paredzēts izmantot īpašām vajadzībām tā tehnisko parametru dēļ, kā norādīts tehniskajā dokumentācijā. Īpaši lietojumi ir tie, kam vajadzīgi tādi īpaši tehniskie parametri, kas nav nepieciešami parastu vietu vai objektu apgaismošanai parastos apstākļos. Šie lietojumi ir šādu tipu lietojumi:






  a) | lietojumi, kuros gaismas primārā funkcija nav apgaismojuma nodrošināšana, piemēram:






  i) | gaismas izstarošana, lai veicinātu ķīmiskus vai bioloģiskus procesus (piemēram, polimerizācija, ultravioletā starojuma izmantošana sacietināšanai/žāvēšanai/cietināšanai, fotodinamiskā terapija, dārzkopība, lolojumdzīvnieku aprūpe, pretinsektu ražojumi); |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.

“īpaša lietojuma ražojums” ir ražojums, kurā izmantotas šīs regulas aptvertās tehnoloģijas, bet kuru paredzēts izmantot īpašām vajadzībām tā tehnisko parametru dēļ, kā norādīts tehniskajā dokumentācijā. Īpaši lietojumi ir tie, kam vajadzīgi tādi īpaši tehniskie parametri, kas nav nepieciešami parastu vietu vai objektu apgaismošanai parastos apstākļos. Šie lietojumi ir šādu tipu lietojumi:

a)

lietojumi, kuros gaismas primārā funkcija nav apgaismojuma nodrošināšana, piemēram:

i)

gaismas izstarošana, lai veicinātu ķīmiskus vai bioloģiskus procesus (piemēram, polimerizācija, ultravioletā starojuma izmantošana sacietināšanai/žāvēšanai/cietināšanai, fotodinamiskā terapija, dārzkopība, lolojumdzīvnieku aprūpe, pretinsektu ražojumi);

| ii) | attēltveršana un attēlu projicēšana (piemēram, fotoaparātu zibspuldzes, fotokopēšanas iekārtas, videoprojektori); |
| --- | --- |

ii)

attēltveršana un attēlu projicēšana (piemēram, fotoaparātu zibspuldzes, fotokopēšanas iekārtas, videoprojektori);

| iii) | apsilde (infrasarkanās lampas); |
| --- | --- |

iii)

apsilde (infrasarkanās lampas);

| iv) | signalizēšana (piemēram, satiksmes vadība vai lidlauku lampas); |
| --- | --- |

iv)

signalizēšana (piemēram, satiksmes vadība vai lidlauku lampas);

| b) | apgaismes lietojumi, kuros:






  i) | gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina redzamību, bet arī izmaina apgaismotās vietas vai objekta izskatu (piemēram, pārtikas vitrīnu apgaismojums vai krāsainas gaismas lampas, kas definētas I pielikuma 1. punktā), izņemot izmaiņas korelētajā krāsas temperatūrā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

apgaismes lietojumi, kuros:

i)

gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina redzamību, bet arī izmaina apgaismotās vietas vai objekta izskatu (piemēram, pārtikas vitrīnu apgaismojums vai krāsainas gaismas lampas, kas definētas I pielikuma 1. punktā), izņemot izmaiņas korelētajā krāsas temperatūrā; vai

| ii) | gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina vietas vai objekta redzamību, bet turklāt ir pielāgots īpašām konkrētā tehniskā aprīkojuma vajadzībām (piemēram, studijas apgaismojums, uzveduma specefektu apgaismojums, teātra apgaismojums); vai |
| --- | --- |

ii)

gaismas spektrālais sadalījums ne tikai nodrošina vietas vai objekta redzamību, bet turklāt ir pielāgots īpašām konkrētā tehniskā aprīkojuma vajadzībām (piemēram, studijas apgaismojums, uzveduma specefektu apgaismojums, teātra apgaismojums); vai

| iii) | apgaismotajai vietai vai objektam nepieciešama īpaša aizsardzība pret gaismas avota nelabvēlīgo iedarbību (piemēram, apgaismojums ar īpašiem filtriem fotojutīgiem pacientiem vai fotojutīgiem muzeja eksponātiem); vai |
| --- | --- |

iii)

apgaismotajai vietai vai objektam nepieciešama īpaša aizsardzība pret gaismas avota nelabvēlīgo iedarbību (piemēram, apgaismojums ar īpašiem filtriem fotojutīgiem pacientiem vai fotojutīgiem muzeja eksponātiem); vai

| iv) | apgaismojums nepieciešams vienīgi ārkārtas situācijās (piemēram, avārijas apgaismojuma gaismekļi vai avārijas apgaismojuma vadības mehānismi); vai |
| --- | --- |

iv)

apgaismojums nepieciešams vienīgi ārkārtas situācijās (piemēram, avārijas apgaismojuma gaismekļi vai avārijas apgaismojuma vadības mehānismi); vai

| v) | apgaismojuma ražojumi ir pakļauti ekstremālu fizikālu apstākļu iedarbībai (piemērām, vibrācijas vai temperatūra zem – 20 °C vai virs 50 °C); |
| --- | --- |

v)

apgaismojuma ražojumi ir pakļauti ekstremālu fizikālu apstākļu iedarbībai (piemērām, vibrācijas vai temperatūra zem – 20 °C vai virs 50 °C);

Kvēlspuldzes, kas garākas par 60 mm, nav īpaša lietojuma ražojumi, ja tās ir izturīgas tikai pret mehāniskiem triecieniem vai vibrācijām un nav satiksmes vadības kvēlspuldzes; vai ja to nominālā jauda pārsniedz 25 W un tiek norādīts, ka tām ir īpašas iezīmes, kuras piemīt arī augstākas energoefektivitātes klašu lampām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 874/2012 (piemēram, nav EMS emisiju, CRI vērtība ir vienāda ar vai lielāka par 95 un UV emisijas nepārsniedz 2mW uz 1 000 lm);”;

| b) | panta 28. punktu aizstāj ar šādu:






  “28. | “gaismeklis” ir ražojums, kas izplata, filtrē vai transformē vienas vai vairāku lampu izstaroto gaismu un kurā ietvertas visas nepieciešamās detaļas lampu turēšanai, nostiprināšanai un aizsardzībai un gadījumos, kad tas nepieciešams, arī slēguma palīgierīces kopā ar līdzekļiem to pievienošanai elektrobarošanas avotam. Ja ražojuma galvenais uzdevums nav apgaismošana un ja ražojums ir atkarīgs no enerģijas padeves, lai lietošanas laikā pildītu savu primāro funkciju (piemēram, ledusskapji, šujmašīnas, endoskopi, hematoloģiskie analizatori), to šajā regulā neuzskata par gaismekli;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 28. punktu aizstāj ar šādu:

“28.

“gaismeklis” ir ražojums, kas izplata, filtrē vai transformē vienas vai vairāku lampu izstaroto gaismu un kurā ietvertas visas nepieciešamās detaļas lampu turēšanai, nostiprināšanai un aizsardzībai un gadījumos, kad tas nepieciešams, arī slēguma palīgierīces kopā ar līdzekļiem to pievienošanai elektrobarošanas avotam. Ja ražojuma galvenais uzdevums nav apgaismošana un ja ražojums ir atkarīgs no enerģijas padeves, lai lietošanas laikā pildītu savu primāro funkciju (piemēram, ledusskapji, šujmašīnas, endoskopi, hematoloģiskie analizatori), to šajā regulā neuzskata par gaismekli;”;

| c) | pievieno šādu 31. punktu:






  “31. | “satiksmes vadības kvēlspuldze” ir kvēlspuldze, kuras nominālais spriegums pārsniedz 60 V un pirmo 1 000 ekspluatācijas stundu darbības atteices rādītājs nepārsniedz 2 %.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu 31. punktu:

“31.

“satiksmes vadības kvēlspuldze” ir kvēlspuldze, kuras nominālais spriegums pārsniedz 60 V un pirmo 1 000 ekspluatācijas stundu darbības atteices rādītājs nepārsniedz 2 %.”;

| 2) | regulas I, III un IV pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

2)

regulas I, III un IV pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas II pielikumā.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā sešus mēnešus pēc dienas, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 25. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 18. marta Regula (EK) Nr. 244/2009 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz mājsaimniecībā izmantojamām kliedētas gaismas lampām (OV L 76, 24.3.2009., 3. lpp.).

2

(3)  Komisijas 1998. gada 27. janvāra Direktīva 98/11/EK, ar ko ievieš Padomes Direktīvu 92/75/EEK attiecībā uz mājsaimniecības spuldžu energoefektivitātes marķēšanu (OV L 71, 10.3.1998., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2012. gada 12. jūlija Deleģētā regula (ES) Nr. 874/2012, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz elektrisko lampu un gaismekļu energomarķējumu (OV L 258, 26.9.2012., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1194/2012, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK attiecībā uz virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču ekodizaina prasībām (OV L 342, 14.12.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2009. gada 18. marta Regula (EK) Nr. 245/2009 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām par luminiscences lampām bez iebūvētas droseles, augstas intensitātes gāzizlādes lampām, kā arī šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm un apgaismes iekārtām un par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/55/EK atcelšanu (OV L 76, 24.3.2009., 17. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 245/2009 III pielikuma grozījums

| 1. | Regulas III pielikuma 1.2. punkta B daļas pēdējo rindkopu aizstāj ar šādu:
  “Augstspiediena nātrija lampām ar lampas efektivitātes prasībām lampas gaismas plūsmas noturības koeficients un lampas ilgizturības koeficients ir, kā norādīts 13. tabulā:

  13. tabula


  Lampas gaismas plūsmas noturības koeficients un lampas ilgizturības koeficients augstspiediena nātrija lampām – otrajā posmā









  Augstspiediena nātrija lampu kategorija un darbības ilgums mērījumiem | Lampas gaismas plūsmas noturības koeficients | Lampas ilgizturības koeficients |
| --- | --- | --- | --- |
| P ≤ 75 W
  LLMF un LSF, mērot pēc 12 000 stundu ilgas darbības | Ra ≤ 60 | > 0,80 | > 0,90 |
| Ra > 60 | > 0,75 | > 0,75 |
| visas modificētās lampas, kas paredzētas ekspluatācijai ar augstspiediena dzīvsudraba tvaiku lampas droseli | > 0,75 | > 0,80 |
| P > 75 W ≤ 605 W
  LLMF un LSF, mērot pēc 16 000 stundu ilgas darbības | Ra ≤ 60 | > 0,85 | > 0,90 |
| Ra > 60 | > 0,70 | > 0,65 |
| visas modificētās lampas, kas paredzētas ekspluatācijai ar augstspiediena dzīvsudraba tvaiku lampas droseli | > 0,75 | > 0,55 |

1.

Regulas III pielikuma 1.2. punkta B daļas pēdējo rindkopu aizstāj ar šādu:

“Augstspiediena nātrija lampām ar lampas efektivitātes prasībām lampas gaismas plūsmas noturības koeficients un lampas ilgizturības koeficients ir, kā norādīts 13. tabulā:

13. tabula

Lampas gaismas plūsmas noturības koeficients un lampas ilgizturības koeficients augstspiediena nātrija lampām – otrajā posmā

Augstspiediena nātrija lampu kategorija un darbības ilgums mērījumiem

Lampas gaismas plūsmas noturības koeficients

Lampas ilgizturības koeficients

P ≤ 75 W

LLMF un LSF, mērot pēc 12 000 stundu ilgas darbības

Ra ≤ 60

> 0,80

> 0,90

Ra > 60

> 0,75

> 0,75

visas modificētās lampas, kas paredzētas ekspluatācijai ar augstspiediena dzīvsudraba tvaiku lampas droseli

> 0,75

> 0,80

P > 75 W ≤ 605 W

LLMF un LSF, mērot pēc 16 000 stundu ilgas darbības

Ra ≤ 60

> 0,85

> 0,90

Ra > 60

> 0,70

> 0,65

visas modificētās lampas, kas paredzētas ekspluatācijai ar augstspiediena dzīvsudraba tvaiku lampas droseli

> 0,75

> 0,55

13. tabulas prasības attiecībā uz modificētajām lampām, kas paredzētas ekspluatācijai ar augstspiediena dzīvsudraba tvaiku lampu droselēm, ir piemērojamas līdz sešiem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā.”

| 2. | Regulas III pielikuma 1.2. punkta C daļu aizstāj ar šādu:
  “C.   Prasības trešajā posmā

  Pēc astoņiem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
  Metālu halogenīdu lampām ar lampas efektivitātes prasībām lampas gaismas plūsmas noturības koeficients un lampas ilgizturības koeficients ir, kā norādīts 14. tabulā:

  14. tabula


  Lampas gaismas plūsmas noturības koeficients un lampas ilgizturības koeficients metālu halogenīdu lampām – trešajā posmā








  Darbības ilgums stundās | Lampas gaismas plūsmas noturības koeficients | Lampas ilgizturības koeficients |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 000 | > 0,80 | > 0,80” |

2.

Regulas III pielikuma 1.2. punkta C daļu aizstāj ar šādu:

“C.   Prasības trešajā posmā

Pēc astoņiem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Metālu halogenīdu lampām ar lampas efektivitātes prasībām lampas gaismas plūsmas noturības koeficients un lampas ilgizturības koeficients ir, kā norādīts 14. tabulā:

14. tabula

Lampas gaismas plūsmas noturības koeficients un lampas ilgizturības koeficients metālu halogenīdu lampām – trešajā posmā

Darbības ilgums stundās

Lampas gaismas plūsmas noturības koeficients

Lampas ilgizturības koeficients

12 000

> 0,80

> 0,80”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1194/2012 I, III un IV pielikuma grozījumi

| 1. | Regulas I pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Visu īpaša lietojuma ražojumu paredzēto lietojumu norāda visa veida informācijā par ražojumu, brīdinot arī par to, ka tos nav paredzēts izmantot citiem lietojumiem.
  Tehniskajā dokumentācijā, ko sagatavo atbilstības novērtēšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu, norāda tos tehniskos parametrus, kuru dēļ ražojuma konstrukcija ir piemērota norādītajam paredzētajam lietojumam.
  Ja nepieciešams, parametrus var uzskaitīt tādā veidā, lai netiktu izpausta sensitīva komercinformācija, kas saistīta ar ražotāja intelektuālā īpašuma tiesībām.
  Ja ražojums ir izstādīts tā, ka galalietotājam tas ir redzams pirms iegādes, uz iepakojuma skaidri un nepārprotami norāda:






  a) | paredzēto lietojumu; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Regulas I pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Visu īpaša lietojuma ražojumu paredzēto lietojumu norāda visa veida informācijā par ražojumu, brīdinot arī par to, ka tos nav paredzēts izmantot citiem lietojumiem.

Tehniskajā dokumentācijā, ko sagatavo atbilstības novērtēšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu, norāda tos tehniskos parametrus, kuru dēļ ražojuma konstrukcija ir piemērota norādītajam paredzētajam lietojumam.

Ja nepieciešams, parametrus var uzskaitīt tādā veidā, lai netiktu izpausta sensitīva komercinformācija, kas saistīta ar ražotāja intelektuālā īpašuma tiesībām.

Ja ražojums ir izstādīts tā, ka galalietotājam tas ir redzams pirms iegādes, uz iepakojuma skaidri un nepārprotami norāda:

a)

paredzēto lietojumu;

| b) | informāciju par to, ka tas nav piemērots mājsaimniecības telpu apgaismojumam; un |
| --- | --- |

b)

informāciju par to, ka tas nav piemērots mājsaimniecības telpu apgaismojumam; un

| c) | tehniskos parametrus, kuru dēļ ražojuma konstrukcija ir piemērota norādītajam paredzētajam lietojumam. |
| --- | --- |

c)

tehniskos parametrus, kuru dēļ ražojuma konstrukcija ir piemērota norādītajam paredzētajam lietojumam.

Informāciju, kas minēta c) apakšpunktā, var nenorādīt uz iepakojuma, bet gan tā iekšpusē.”

| 2. | Regulas III pielikuma 2.3. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.3.   Funkcionalitātes prasības ierīcēm, ko paredzēts uzstādīt starp maiņstrāvas tīklu un lampām









  a) | Sākot ar 2. posmu, ierīcēm, ko paredzēts uzstādīt starp maiņstrāvas tīklu un lampām, jāatbilst atzītām mūsdienīgām prasībām par saderību ar lampām, kuru energoefektivitātes indekss (aprēķināts gan virzītas, gan kliedētas gaismas lampām saskaņā ar metodi, kas izklāstīta šā pielikuma 1.1. punktā) ir maksimāli:






  — | 0,24 kliedētas gaismas lampām (pieņemot, ka Φuse = kopējā aprēķina gaismas plūsma), |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Regulas III pielikuma 2.3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.3.   Funkcionalitātes prasības ierīcēm, ko paredzēts uzstādīt starp maiņstrāvas tīklu un lampām

a)

Sākot ar 2. posmu, ierīcēm, ko paredzēts uzstādīt starp maiņstrāvas tīklu un lampām, jāatbilst atzītām mūsdienīgām prasībām par saderību ar lampām, kuru energoefektivitātes indekss (aprēķināts gan virzītas, gan kliedētas gaismas lampām saskaņā ar metodi, kas izklāstīta šā pielikuma 1.1. punktā) ir maksimāli:

—

0,24 kliedētas gaismas lampām (pieņemot, ka Φuse = kopējā aprēķina gaismas plūsma),

| — | 0,40 virzītas gaismas lampām. |
| --- | --- |

—

0,40 virzītas gaismas lampām.

Ja gaismmainis ir ieslēgts un noregulēts zemākajā vadības pozīcijā, pie kuras darbinātās lampas patērē enerģiju, lampas izstaro vismaz 1 % no to gaismas plūsmas pie pilnas slodzes.

Ja gaismekli laiž tirgū, un lampas, ko galalietotājs var nomainīt, ir pievienotas pārdodamajam gaismeklim, šīm lampām saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 874/2012 jāatbilst vienai no divām augstākajām energoefektivitātes klasēm, ar kurām atbilstoši marķējumam gaismeklis ir saderīgs.

| b) | Sākot ar 3. posmu, tāds gaismeklis, ko ar galalietotājam nomaināmām lampām laiž tirgū, ir pilnībā saderīgs ar vismaz A+ energoefektivitātes klases lampām saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 874/2012. Šādu gaismekļu tehniskajā dokumentācijā, ko sagatavo atbilstības novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu, norāda vismaz vienu praktiski iespējamu ražojuma iestatījumu kombināciju un ražojuma testēšanas apstākļus.” |
| --- | --- |

b)

Sākot ar 3. posmu, tāds gaismeklis, ko ar galalietotājam nomaināmām lampām laiž tirgū, ir pilnībā saderīgs ar vismaz A+ energoefektivitātes klases lampām saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 874/2012. Šādu gaismekļu tehniskajā dokumentācijā, ko sagatavo atbilstības novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu, norāda vismaz vienu praktiski iespējamu ražojuma iestatījumu kombināciju un ražojuma testēšanas apstākļus.”

| 3. | Regulas IV pielikuma 3. punkta tekstu aizstāj ar šādu:
  “3.   Verifikācijas procedūra ierīcēm, ko paredzēts uzstādīt starp maiņstrāvas tīklu un lampām

  Dalībvalstu iestādes testē vienu atsevišķu ierīci.
  Uzskata, ka ierīce atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, ja, izmantojot atzītas mūsdienīgas metodes un kritērijus atbilstības novērtēšanai, tostarp metodes un kritērijus, kas noteikti dokumentos, kuru atsauces numuri šim nolūkam ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tiek secināts, ka tā atbilst III pielikuma 2.3. punktā noteiktajiem saderības noteikumiem. Ja tiek konstatēta neatbilstība III pielikuma 2.3. a) punkta saderības noteikumiem, modeli tomēr uzskata par atbilstīgu, ja tas atbilst prasībām par informāciju par ražojumu, kas noteiktas III pielikuma 3.3. punktā vai Deleģētās regulas (ES) Nr. 874/2012 3. panta 2. punktā.
  Papildus saderības prasībām testē arī lampu vadības bloku atbilstību efektivitātes prasībām, kā noteikts III pielikuma 1.2. punktā. Testēšanu veic, izmantojot atsevišķu lampas vadības bloku, nevis vairākus lampas vadības blokus pat tad, ja modeli ir paredzēts izmantot ar citiem lampas vadības blokiem lampas(-u) darbināšanai konkrētajā ietaisē. Uzskata, ka modelis atbilst prasībām, ja rezultāti no robežvērtībām neatšķiras vairāk kā par 2,5 %. Ja rezultāti no robežvērtībām atšķiras par vairāk nekā 2,5 %, testē vēl trīs ierīces. Uzskata, ka modelis atbilst prasībām, ja šo triju ierīču testēšanas rezultātu vidējās vērtības neatšķiras no robežvērtībām par vairāk kā 2,5 %.
  Papildus saderības prasībām pārbauda, vai to gaismekļu iepakojumā, kurus paredzēts tirgot galalietotājiem, ir iekļautas lampas. Uzskata, ka modelis ir atbilstīgs, ja lampu nav vai ja iekļauto lampu energoefektivitātes klase atbilst III pielikuma 2.3. punktā noteiktajai.
  Papildus saderības prasībām gaismmaiņus testē ar kvēldiega lampām, to vadības ierīci noregulējot minimālas gaismas intensitātes stāvoklī. Modeli uzskata par prasībām atbilstošu, ja, ievērojot ražotāja uzstādīšanas norādījumus, lampas izstaro vismaz 1 % no to gaismas plūsmas pie pilnas slodzes.
  Ja modelis neatbilst iepriekš minētajiem piemērojamajiem atbilstības kritērijiem, uzskata, ka tas ir neatbilstīgs. Dalībvalsts iestādes sniedz testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par modeļa neatbilstību.” |
| --- | --- |

3.

Regulas IV pielikuma 3. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“3.   Verifikācijas procedūra ierīcēm, ko paredzēts uzstādīt starp maiņstrāvas tīklu un lampām

Dalībvalstu iestādes testē vienu atsevišķu ierīci.

Uzskata, ka ierīce atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, ja, izmantojot atzītas mūsdienīgas metodes un kritērijus atbilstības novērtēšanai, tostarp metodes un kritērijus, kas noteikti dokumentos, kuru atsauces numuri šim nolūkam ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tiek secināts, ka tā atbilst III pielikuma 2.3. punktā noteiktajiem saderības noteikumiem. Ja tiek konstatēta neatbilstība III pielikuma 2.3. a) punkta saderības noteikumiem, modeli tomēr uzskata par atbilstīgu, ja tas atbilst prasībām par informāciju par ražojumu, kas noteiktas III pielikuma 3.3. punktā vai Deleģētās regulas (ES) Nr. 874/2012 3. panta 2. punktā.

Papildus saderības prasībām testē arī lampu vadības bloku atbilstību efektivitātes prasībām, kā noteikts III pielikuma 1.2. punktā. Testēšanu veic, izmantojot atsevišķu lampas vadības bloku, nevis vairākus lampas vadības blokus pat tad, ja modeli ir paredzēts izmantot ar citiem lampas vadības blokiem lampas(-u) darbināšanai konkrētajā ietaisē. Uzskata, ka modelis atbilst prasībām, ja rezultāti no robežvērtībām neatšķiras vairāk kā par 2,5 %. Ja rezultāti no robežvērtībām atšķiras par vairāk nekā 2,5 %, testē vēl trīs ierīces. Uzskata, ka modelis atbilst prasībām, ja šo triju ierīču testēšanas rezultātu vidējās vērtības neatšķiras no robežvērtībām par vairāk kā 2,5 %.

Papildus saderības prasībām pārbauda, vai to gaismekļu iepakojumā, kurus paredzēts tirgot galalietotājiem, ir iekļautas lampas. Uzskata, ka modelis ir atbilstīgs, ja lampu nav vai ja iekļauto lampu energoefektivitātes klase atbilst III pielikuma 2.3. punktā noteiktajai.

Papildus saderības prasībām gaismmaiņus testē ar kvēldiega lampām, to vadības ierīci noregulējot minimālas gaismas intensitātes stāvoklī. Modeli uzskata par prasībām atbilstošu, ja, ievērojot ražotāja uzstādīšanas norādījumus, lampas izstaro vismaz 1 % no to gaismas plūsmas pie pilnas slodzes.

Ja modelis neatbilst iepriekš minētajiem piemērojamajiem atbilstības kritērijiem, uzskata, ka tas ir neatbilstīgs. Dalībvalsts iestādes sniedz testa rezultātus un citādu atbilstošu informāciju pārējo dalībvalstu iestādēm un Komisijai viena mēneša laikā pēc tam, kad pieņemts lēmums par modeļa neatbilstību.”

---

| 27.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 224/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 224/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1429

(2015. gada 26. augusts),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”), pieņemot Īstenošanas regulu (ES) 2015/501 (2) (“pagaidu regula”), noteica pagaidu antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”), pieņemot Īstenošanas regulu (ES) 2015/501 (2) (“pagaidu regula”), noteica pagaidu antidempinga maksājumus Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam.

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 13. maijāEurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību Savienības plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu (“SSCR”) ražotāju vārdā. Sūdzības iesniedzēja saražotā produkcija veido aptuveni 50 % visas SSCR produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas bija pietiekams, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 13. maijāEurofer (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību Savienības plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu (“SSCR”) ražotāju vārdā. Sūdzības iesniedzēja saražotā produkcija veido aptuveni 50 % visas SSCR produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas bija pietiekams, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

1.2.   Reģistrēšana

| (3) | Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas pamatots ar nepieciešamiem pierādījumiem, Komisija 2014. gada 15. decembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2014 (3), ar ko uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu attiecina reģistrāciju no 2014. gada 17. decembra (“Reģistrācijas regula”). |
| --- | --- |

(3)

Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas pamatots ar nepieciešamiem pierādījumiem, Komisija 2014. gada 15. decembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1331/2014 (3), ar ko uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu attiecina reģistrāciju no 2014. gada 17. decembra (“Reģistrācijas regula”).

| (4) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par importa reģistrāciju ir nepamatots, jo nav izpildīti pamatregulas 14. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi. Tomēr šie apgalvojumi nebija argumentēti un nebija pamatoti ar faktiem. Lēmuma par importa reģistrāciju pieņemšanas laikā Komisijai bija pietiekami prima facie pierādījumi, kas pamatoja importa reģistrācijas nepieciešamību – šo valstu imports un tirgus daļa krasi palielinājās. Tāpēc minētie apgalvojumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(4)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka lēmums par importa reģistrāciju ir nepamatots, jo nav izpildīti pamatregulas 14. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi. Tomēr šie apgalvojumi nebija argumentēti un nebija pamatoti ar faktiem. Lēmuma par importa reģistrāciju pieņemšanas laikā Komisijai bija pietiekami prima facie pierādījumi, kas pamatoja importa reģistrācijas nepieciešamību – šo valstu imports un tirgus daļa krasi palielinājās. Tāpēc minētie apgalvojumi bija jānoraida.

1.3.   Turpmākā procedūra

| (5) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiski fakti un apsvērumi, kas bija pamatā lēmumam par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas rakstiski sniedza informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Viens Ķīnas eksportētājs, viens Taivānas eksportētājs un sūdzības iesniedzējs pieprasīja un viņiem tika nodrošināta uzklausīšana, piedaloties Uzklausīšanas amatpersonai tirdzniecības tiesas procesā, attiecīgi 2015. gada 24. aprīlī, 2015. gada 27. aprīlī un 2015. gada 7. jūlijā. Uzklausīšanas amatpersona tirdzniecības tiesas procesā bija arī pieejama pēc jebkuras ieinteresētās personas pieprasījuma, pārbaudot, kā par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti ir izmantojuši konfidenciālo informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiski fakti un apsvērumi, kas bija pamatā lēmumam par pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanu (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas rakstiski sniedza informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Viens Ķīnas eksportētājs, viens Taivānas eksportētājs un sūdzības iesniedzējs pieprasīja un viņiem tika nodrošināta uzklausīšana, piedaloties Uzklausīšanas amatpersonai tirdzniecības tiesas procesā, attiecīgi 2015. gada 24. aprīlī, 2015. gada 27. aprīlī un 2015. gada 7. jūlijā. Uzklausīšanas amatpersona tirdzniecības tiesas procesā bija arī pieejama pēc jebkuras ieinteresētās personas pieprasījuma, pārbaudot, kā par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti ir izmantojuši konfidenciālo informāciju.

| (6) | Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.

| (7) | Papildus tika veikti pārbaudes apmeklējumi turpmāk minētajos uzņēmumos. | Analogās valsts ražotāji:






  — | AK Steel Corporation, Ohaio, ASV, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Papildus tika veikti pārbaudes apmeklējumi turpmāk minētajos uzņēmumos.

Analogās valsts ražotāji:

—

AK Steel Corporation, Ohaio, ASV,

| — | NAS North American Stainless, Kentuki, ASV. |
| --- | --- |

—

NAS North American Stainless, Kentuki, ASV.

| | Nesaistītie importētāji:






  — | Acciai Vender S.p.A., Parma, Itālija, |
| --- | --- | --- |

Nesaistītie importētāji:

—

Acciai Vender S.p.A., Parma, Itālija,

| — | Inox Market Service S.R.L., Paduja, Itālija, |
| --- | --- |

—

Inox Market Service S.R.L., Paduja, Itālija,

| — | Nova Trading S.A., Toruņa, Polija. |
| --- | --- |

—

Nova Trading S.A., Toruņa, Polija.

| | Lietotāji:






  — | Franke S.p.A., Peschiera del Garda, Itālija, |
| --- | --- | --- |

Lietotāji:

—

Franke S.p.A., Peschiera del Garda, Itālija,

| — | Indesit Company S.p.A., Fabriāno, Itālija. |
| --- | --- |

—

Indesit Company S.p.A., Fabriāno, Itālija.

| (8) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu par attiecīgo valstu izcelsmes SSCR importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(8)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu par attiecīgo valstu izcelsmes SSCR importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (9) | Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

1.4.   Izlases veidošana

| (10) | Viens uzņēmums apstrīdēja pagaidu regulas 14. apsvēruma konstatējumu, ka tas nav eksportējošs ražotājs. Tomēr šis uzņēmums neiesniedza nekādu papildu informāciju, kas varētu mainīt pagaidu regulā pausto Komisijas nostāju, kura izklāstīta pagaidu regulas 14. apsvērumā. |
| --- | --- |

(10)

Viens uzņēmums apstrīdēja pagaidu regulas 14. apsvēruma konstatējumu, ka tas nav eksportējošs ražotājs. Tomēr šis uzņēmums neiesniedza nekādu papildu informāciju, kas varētu mainīt pagaidu regulā pausto Komisijas nostāju, kura izklāstīta pagaidu regulas 14. apsvērumā.

| (11) | Citas piezīmes par Savienības ražotāju, eksportējošo ražotāju ĶTR un Taivānā un nesaistīto importētāju izlases veidošanas metodi netika saņemtas, tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 7.–22. apsvēruma pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(11)

Citas piezīmes par Savienības ražotāju, eksportējošo ražotāju ĶTR un Taivānā un nesaistīto importētāju izlases veidošanas metodi netika saņemtas, tāpēc tika apstiprināti pagaidu regulas 7.–22. apsvēruma pagaidu konstatējumi.

1.5.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (12) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 25. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(12)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 25. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Ievads

| (13) | Kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir ĶTR un Taivānas izcelsmes plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (aukstās presēšanas) tālāk neapstrādāti, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(13)

Kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir ĶTR un Taivānas izcelsmes plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (aukstās presēšanas) tālāk neapstrādāti, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89 (“attiecīgais ražojums”).

| (14) | Plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem ir dažādi lietojumi, piemēram, tos izmanto sadzīves tehnikas (veļas mašīnu un trauku mazgājamo mašīnu iekšpusē), metinātu cauruļu un medicīnisku ierīču ražošanā, kā arī pārtikas apstrādē un autobūvē. |
| --- | --- |

(14)

Plakaniem nerūsējošā tērauda aukstajiem velmējumiem ir dažādi lietojumi, piemēram, tos izmanto sadzīves tehnikas (veļas mašīnu un trauku mazgājamo mašīnu iekšpusē), metinātu cauruļu un medicīnisku ierīču ražošanā, kā arī pārtikas apstrādē un autobūvē.

| (15) | Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un ka tos izmanto galvenokārt vieniem un tiem pašiem mērķiem. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un ka tos izmanto galvenokārt vieniem un tiem pašiem mērķiem.

2.2.   Apgalvojumi par ražojumu klāstu

| (16) | Ieinteresētās personas atkārtoja savus apgalvojumus, kas tika sniegti provizoriskajā posmā, ka šauras un augstas precizitātes loksnes ir izslēdzamas no izmeklēšanas jomas. Tās atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts ir pieņēmis lēmumu izslēgt šāda veida ražojumus no attiecīgo ražojumu tirgus, analizējot Outokumpu/INOXUM apvienošanās lietu (4). Turklāt ieinteresētās personas apgalvoja, ka gan no pieprasījuma puses, gan piedāvājuma puses aizstāšana starp “standarta”SSCR un augstas precizitātes loksnēm ir ierobežota. Tomēr, kā jau minēts pagaidu regulas 31. apsvērumā, tirgus definīciju antidempinga lietā nosaka attiecīgā ražojuma fizikālās īpašības, nevis pieprasījuma puses un piedāvājuma puses aizstāšana. |
| --- | --- |

(16)

Ieinteresētās personas atkārtoja savus apgalvojumus, kas tika sniegti provizoriskajā posmā, ka šauras un augstas precizitātes loksnes ir izslēdzamas no izmeklēšanas jomas. Tās atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts ir pieņēmis lēmumu izslēgt šāda veida ražojumus no attiecīgo ražojumu tirgus, analizējot Outokumpu/INOXUM apvienošanās lietu (4). Turklāt ieinteresētās personas apgalvoja, ka gan no pieprasījuma puses, gan piedāvājuma puses aizstāšana starp “standarta”SSCR un augstas precizitātes loksnēm ir ierobežota. Tomēr, kā jau minēts pagaidu regulas 31. apsvērumā, tirgus definīciju antidempinga lietā nosaka attiecīgā ražojuma fizikālās īpašības, nevis pieprasījuma puses un piedāvājuma puses aizstāšana.

| (17) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka tirgus definīcija apvienošanās lietā ir būtiska ražojuma definēšanai antidempinga lietā. Pamatojot šo apgalvojumu, tā norādīja, ka, papildus ražojuma fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām, ES iestādes var ņemt vērā arī vairākus citus apstākļus, piemēram, lietošanas veidu, savstarpējo aizstājamību, patērētāju uztveri, izplatīšanas kanālus, ražošanas procesu, ražošanas izmaksas un kvalitāti. Iespējams, ka četri parametri “lietošanas veids”, “savstarpējā aizstājamība”, “patērētāju uztvere” un “ražošanas process” ir sinonīmi pieprasījuma puses un piedāvājuma puses aizstāšanai. |
| --- | --- |

(17)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, ka tirgus definīcija apvienošanās lietā ir būtiska ražojuma definēšanai antidempinga lietā. Pamatojot šo apgalvojumu, tā norādīja, ka, papildus ražojuma fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām, ES iestādes var ņemt vērā arī vairākus citus apstākļus, piemēram, lietošanas veidu, savstarpējo aizstājamību, patērētāju uztveri, izplatīšanas kanālus, ražošanas procesu, ražošanas izmaksas un kvalitāti. Iespējams, ka četri parametri “lietošanas veids”, “savstarpējā aizstājamība”, “patērētāju uztvere” un “ražošanas process” ir sinonīmi pieprasījuma puses un piedāvājuma puses aizstāšanai.

| (18) | Neizvērtējot šo apgalvojumu, vai “lietošanas veids”, “savstarpējā aizstājamība”, “patērētāju uztvere” un “ražošanas process” patiešām ir sinonīmi pieprasījuma puses un piedāvājuma puses aizstāšanai, iepriekš minēto elementu saraksts tālu pārsniedz šos četrus kritērijus. Tādēļ nav iespējams piekrist apgalvojumam, ka tirgus definīcija apvienošanās lietā ir būtiska ražojuma definēšanai antidempinga lietā. |
| --- | --- |

(18)

Neizvērtējot šo apgalvojumu, vai “lietošanas veids”, “savstarpējā aizstājamība”, “patērētāju uztvere” un “ražošanas process” patiešām ir sinonīmi pieprasījuma puses un piedāvājuma puses aizstāšanai, iepriekš minēto elementu saraksts tālu pārsniedz šos četrus kritērijus. Tādēļ nav iespējams piekrist apgalvojumam, ka tirgus definīcija apvienošanās lietā ir būtiska ražojuma definēšanai antidempinga lietā.

| (19) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas kāda cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka novērtējumā par to, vai augstas precizitātes loksnes ir iekļaujamas attiecīgā ražojuma definīcijā, būtu jāņem vērā tas, ka Savienības ražošanas nozare “pagātnē”, iespējams, nespēja šāda veida ražojumus pārdot. Attiecībā uz to pagaidu regulas 30. apsvērums nepārprotami norāda, ka Savienības rūpniecība spēj pilnībā apgādāt šo tirgus segmentu. Bez precīzākas definīcijas par to, ko nozīmē “pagātnē”, nav iespējams pārbaudīt, vai šis apgalvojums ir faktiski pareizs vai pat būtisks. Jebkurā gadījumā augstas precizitātes loksnēm ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā attiecīgajam ražojumam. |
| --- | --- |

(19)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas kāda cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka novērtējumā par to, vai augstas precizitātes loksnes ir iekļaujamas attiecīgā ražojuma definīcijā, būtu jāņem vērā tas, ka Savienības ražošanas nozare “pagātnē”, iespējams, nespēja šāda veida ražojumus pārdot. Attiecībā uz to pagaidu regulas 30. apsvērums nepārprotami norāda, ka Savienības rūpniecība spēj pilnībā apgādāt šo tirgus segmentu. Bez precīzākas definīcijas par to, ko nozīmē “pagātnē”, nav iespējams pārbaudīt, vai šis apgalvojums ir faktiski pareizs vai pat būtisks. Jebkurā gadījumā augstas precizitātes loksnēm ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības kā attiecīgajam ražojumam.

| (20) | Ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pat ja specializēto ražojumu imports veido mazāk par 1 % kopējā importa apjoma, kā Komisija norādījusi pagaidu regulas 101. apsvērumā, iespējams, ka Komisija ir diskriminējusi daļu no tirgus, neizslēdzot šos ražojumus. Šī persona uzskatīja, ka uzņēmumi, kas nodarbojas ar specializētajiem ražojumiem, iespējams, nebūtu atraduši citus šo specializēto ražojumu piegādātājus. Nekāds sīkāks pamatojums netika sniegts. |
| --- | --- |

(20)

Ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pat ja specializēto ražojumu imports veido mazāk par 1 % kopējā importa apjoma, kā Komisija norādījusi pagaidu regulas 101. apsvērumā, iespējams, ka Komisija ir diskriminējusi daļu no tirgus, neizslēdzot šos ražojumus. Šī persona uzskatīja, ka uzņēmumi, kas nodarbojas ar specializētajiem ražojumiem, iespējams, nebūtu atraduši citus šo specializēto ražojumu piegādātājus. Nekāds sīkāks pamatojums netika sniegts.

| (21) | Attiecībā uz to jāpiebilst, ka apgalvojums pagaidu regulas 101. apsvērumā ir izrauts no konteksta. Šis apgalvojums tika izteikts saistībā ar kumulatīvo novērtējumu par importu no ĶTR un Taivānas, bet ne attiecībā uz izmeklējamo ražojumu klāstu. Patiesi, netiek apstrīdēts, ka šiem specializētajiem ražojumiem ir tādas pašas fizikālās pamatīpašības kā “standarta”SSCR. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz to jāpiebilst, ka apgalvojums pagaidu regulas 101. apsvērumā ir izrauts no konteksta. Šis apgalvojums tika izteikts saistībā ar kumulatīvo novērtējumu par importu no ĶTR un Taivānas, bet ne attiecībā uz izmeklējamo ražojumu klāstu. Patiesi, netiek apstrīdēts, ka šiem specializētajiem ražojumiem ir tādas pašas fizikālās pamatīpašības kā “standarta”SSCR.

| (22) | Tādēļ Komisija noraidīja šos apgalvojumus un saglabāja nemainīgu to ražojumu klāstu, uz ko attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(22)

Tādēļ Komisija noraidīja šos apgalvojumus un saglabāja nemainīgu to ražojumu klāstu, uz ko attiecas izmeklēšana.

2.3.   Secinājums

| (23) | Pagaidu regulas 26.–32. apsvērumā paustie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(23)

Pagaidu regulas 26.–32. apsvērumā paustie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.

3.   DEMPINGS

3.1.   ĶTR

3.1.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (24) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 34. apsvērumā, neviens eksportējošais ražotājs, uz ko attiecas šī izmeklēšana, nav pieprasījis TER. |
| --- | --- |

(24)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 34. apsvērumā, neviens eksportējošais ražotājs, uz ko attiecas šī izmeklēšana, nav pieprasījis TER.

3.1.2.   Analogā valsts

| (25) | Pagaidu regulā Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) tika izvēlētas par piemērotu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Divi eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka ASV nav piemērota analogā valsts, lai varētu noteikt normālo vērtību, jo ražošanas process un izmantotās izejvielas ĶTR un ASV ir atšķirīgas. Turklāt viens eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka Taivāna kā analogā valsts būtu labāka izvēle, jo ražošanas izmaksas Ķīnas ražotnēs ir daudz tuvākas izmaksām Taivānas ražotnēs nekā izmaksām ASV ražotnēs. Kā uzskata šis eksportējošais ražotājs, iemesls ir tāds, ka lielākie Taivānas SSCR ražotāji būtiskos apjomos izmanto starpmateriālus, jo īpaši melnos ruļļus no ĶTR. Šie melnie ruļļi tiek izgatavoti no niķeļa pārstrādes čuguna (“NPI”), izejvielas, ko izmanto gandrīz tikai ĶTR. Kāds cits eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka ražotāji ASV tā vai citādi ir saistīti ar noteiktiem Savienības ražotājiem un faktiskie konstatējumi attiecībā uz tirgus lielumu ASV ir neprecīzi. |
| --- | --- |

(25)

Pagaidu regulā Amerikas Savienotās Valstis (“ASV”) tika izvēlētas par piemērotu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Divi eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka ASV nav piemērota analogā valsts, lai varētu noteikt normālo vērtību, jo ražošanas process un izmantotās izejvielas ĶTR un ASV ir atšķirīgas. Turklāt viens eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka Taivāna kā analogā valsts būtu labāka izvēle, jo ražošanas izmaksas Ķīnas ražotnēs ir daudz tuvākas izmaksām Taivānas ražotnēs nekā izmaksām ASV ražotnēs. Kā uzskata šis eksportējošais ražotājs, iemesls ir tāds, ka lielākie Taivānas SSCR ražotāji būtiskos apjomos izmanto starpmateriālus, jo īpaši melnos ruļļus no ĶTR. Šie melnie ruļļi tiek izgatavoti no niķeļa pārstrādes čuguna (“NPI”), izejvielas, ko izmanto gandrīz tikai ĶTR. Kāds cits eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka ražotāji ASV tā vai citādi ir saistīti ar noteiktiem Savienības ražotājiem un faktiskie konstatējumi attiecībā uz tirgus lielumu ASV ir neprecīzi.

| (26) | Patiesi, pastāv atšķirības starp ASV un ĶTR attiecībā uz avotiem, no kā iegūst niķeli, kas ir viena no galvenajām izejvielām SSCR ražošanā. Kaut arī abās valstīs SSCR ražotāji izmanto noteiktus daudzumus utilizētā niķeļa, nerūsējošā tērauda lūžņi ir galvenais niķeļa ieguves avots ASV, bet NPI – Ķīnas Tautas Republikā. Tomēr šajā gadījumā minētās atšķirības nepadara ASV par nepiemērotu analogo valsti, jo galaprodukti, kas tiek saražoti ASV un ĶTR, joprojām ir salīdzināmi, kā konstatēts pagaidu regulas 29. apsvērumā un iepriekšējā 15. apsvērumā. Kā paskaidrots pagaidu regulas 39. un 40. apsvērumā, ASV ir uzskatāma piemērotu analogo valsti, pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem. Ņemot vērā SSCR tirgus lielumu un konkurences līmeni ASV, kā arī pieejamo sadarbību tikai starp divām valstīm, atšķirības niķeļa ieguves avotos un ražošanas procesā neapstrīd izvēli par labu ASV. No otras puses, arguments, kura pamatā ir NPI izmantošana un ar to saistītais ražošanas process ĶTR, vienlīdz lielā mērā ietekmē arī Taivānas kā alternatīvas analogās valsts piemērotību, kā arī izvēli par labu jebkurai citai pasaules valstij. NPI tiek ražots un eksporta barjeru dēļ tiek tirgots un izmantots gandrīz tikai ĶTR. No tā izriet un tiek apstiprināts, ka NPI netiek izmantots Taivānā, alternatīvajā analogajā valstī. Galvenās izejvielas, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai Taivānā, ir utilizētais niķelis un, kā norāda viens no eksportējošajiem ražotājiem, melnie ruļļi, kas tiek iepirkti galvenokārt no ĶTR. Pagaidu regulas 39. apsvērumā ir arī norādīts, ka ASV un Taivānā izmantotās izejvielas lielākoties ir tās pašas. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ir iespējams pieprasīt korekcijas, lai ņemtu vērā noteiktas atšķirības, ar nosacījumu, ka tiek pierādīta ietekme uz cenu un tas, ka šī korekcija tiks garantēta, ņemot vērā analogās valsts izmantošanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(26)

Patiesi, pastāv atšķirības starp ASV un ĶTR attiecībā uz avotiem, no kā iegūst niķeli, kas ir viena no galvenajām izejvielām SSCR ražošanā. Kaut arī abās valstīs SSCR ražotāji izmanto noteiktus daudzumus utilizētā niķeļa, nerūsējošā tērauda lūžņi ir galvenais niķeļa ieguves avots ASV, bet NPI – Ķīnas Tautas Republikā. Tomēr šajā gadījumā minētās atšķirības nepadara ASV par nepiemērotu analogo valsti, jo galaprodukti, kas tiek saražoti ASV un ĶTR, joprojām ir salīdzināmi, kā konstatēts pagaidu regulas 29. apsvērumā un iepriekšējā 15. apsvērumā. Kā paskaidrots pagaidu regulas 39. un 40. apsvērumā, ASV ir uzskatāma piemērotu analogo valsti, pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem. Ņemot vērā SSCR tirgus lielumu un konkurences līmeni ASV, kā arī pieejamo sadarbību tikai starp divām valstīm, atšķirības niķeļa ieguves avotos un ražošanas procesā neapstrīd izvēli par labu ASV. No otras puses, arguments, kura pamatā ir NPI izmantošana un ar to saistītais ražošanas process ĶTR, vienlīdz lielā mērā ietekmē arī Taivānas kā alternatīvas analogās valsts piemērotību, kā arī izvēli par labu jebkurai citai pasaules valstij. NPI tiek ražots un eksporta barjeru dēļ tiek tirgots un izmantots gandrīz tikai ĶTR. No tā izriet un tiek apstiprināts, ka NPI netiek izmantots Taivānā, alternatīvajā analogajā valstī. Galvenās izejvielas, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai Taivānā, ir utilizētais niķelis un, kā norāda viens no eksportējošajiem ražotājiem, melnie ruļļi, kas tiek iepirkti galvenokārt no ĶTR. Pagaidu regulas 39. apsvērumā ir arī norādīts, ka ASV un Taivānā izmantotās izejvielas lielākoties ir tās pašas. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ir iespējams pieprasīt korekcijas, lai ņemtu vērā noteiktas atšķirības, ar nosacījumu, ka tiek pierādīta ietekme uz cenu un tas, ka šī korekcija tiks garantēta, ņemot vērā analogās valsts izmantošanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

| (27) | Otrkārt, attiecībā uz Taivānas ražotāja ražošanas izmaksām, izmantojot no ĶTR iepirktus melnos ruļļus, kā paskaidrots pagaidu regulas 76. apsvērumā, attiecīgie melnie ruļļi tika iepirkti no saistīta piegādātāja ĶTR. Izmeklēšanā tas bija vienīgais gadījums, kad melnie ruļļi no ĶTR tika izmantoti plašos apjomos. Komisija aprēķinos aizstāja šo iepirkto ruļļu izmaksas ar uzņēmuma paša ražošanas izmaksām. Citiem vārdiem, melno ruļļu iegādes cenas, kas, iespējams, raksturoja ražošanas izmaksas ĶTR, tika aizstātas ar ražošanas izmaksām Taivānā, kur NPI netika izmantots. Līdz ar to nav pamatots apgalvojums, ka ĶTR no NPI saražoto melno ruļļu izmantošana izraisa ražošanas izmaksu līdzību Taivānā un ĶTR. |
| --- | --- |

(27)

Otrkārt, attiecībā uz Taivānas ražotāja ražošanas izmaksām, izmantojot no ĶTR iepirktus melnos ruļļus, kā paskaidrots pagaidu regulas 76. apsvērumā, attiecīgie melnie ruļļi tika iepirkti no saistīta piegādātāja ĶTR. Izmeklēšanā tas bija vienīgais gadījums, kad melnie ruļļi no ĶTR tika izmantoti plašos apjomos. Komisija aprēķinos aizstāja šo iepirkto ruļļu izmaksas ar uzņēmuma paša ražošanas izmaksām. Citiem vārdiem, melno ruļļu iegādes cenas, kas, iespējams, raksturoja ražošanas izmaksas ĶTR, tika aizstātas ar ražošanas izmaksām Taivānā, kur NPI netika izmantots. Līdz ar to nav pamatots apgalvojums, ka ĶTR no NPI saražoto melno ruļļu izmantošana izraisa ražošanas izmaksu līdzību Taivānā un ĶTR.

| (28) | Treškārt, viens no ražotājiem ASV ir saistīts ar ražotājiem Savienībā. Tomēr minētā saistība no šīs izmeklēšanas viedokļa nav būtiska. Komisija konstatē, ka, pat ja ražotāji analogajās valstīs ir saistīti ar Savienības ražotājiem, šī saistība neliek apstrīdēt un neietekmē normālās vērtības noteikšanu, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem. Turklāt nav īpaša iemesla apšaubīt šīs analogās valsts ražotāja datu izmantošanu. Šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(28)

Treškārt, viens no ražotājiem ASV ir saistīts ar ražotājiem Savienībā. Tomēr minētā saistība no šīs izmeklēšanas viedokļa nav būtiska. Komisija konstatē, ka, pat ja ražotāji analogajās valstīs ir saistīti ar Savienības ražotājiem, šī saistība neliek apstrīdēt un neietekmē normālās vērtības noteikšanu, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem. Turklāt nav īpaša iemesla apšaubīt šīs analogās valsts ražotāja datu izmantošanu. Šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (29) | Ceturtkārt, netika sīkāk pamatots apgalvojums, ka faktiskie konstatējumi attiecībā uz tirgus lielumu ASV ir neprecīzi. Līdz ar to šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(29)

Ceturtkārt, netika sīkāk pamatots apgalvojums, ka faktiskie konstatējumi attiecībā uz tirgus lielumu ASV ir neprecīzi. Līdz ar to šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (30) | Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums, ka ASV nav piemērota analogā valsts, tiek noraidīts. Pagaidu regulas 39. un 40. apsvērumā paustie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums, ka ASV nav piemērota analogā valsts, tiek noraidīts. Pagaidu regulas 39. un 40. apsvērumā paustie pagaidu konstatējumi tiek apstiprināti.

| (31) | Komisija apstiprina, ka ASV ir izvēlēta par analogo valsti pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(31)

Komisija apstiprina, ka ASV ir izvēlēta par analogo valsti pamatregulas 2. panta 7. punkta nozīmē.

| (32) | Divas ieinteresētās personas atkārtoja savus iebildumus pret ASV kā analogās valsts izvēli, apgalvojot, ka ASV ražotāju ražošanas process nav līdzīgs dažu Ķīnas ražotāju procesam, un atkal piedāvāja izvēlēties Taivānu. |
| --- | --- |

(32)

Divas ieinteresētās personas atkārtoja savus iebildumus pret ASV kā analogās valsts izvēli, apgalvojot, ka ASV ražotāju ražošanas process nav līdzīgs dažu Ķīnas ražotāju procesam, un atkal piedāvāja izvēlēties Taivānu.

| (33) | Komisija rūpīgi izanalizēja papildu piezīmes attiecībā uz iespējamo Taivānas izvēli ASV kā analogās valsts vietā. Komisija uzskata, ka šīs piezīmes nemin nekādus īpašus jaunus argumentus, un tādēļ apstiprina pamatojumu, kas iepriekš izklāstīts 25.–29. apsvērumā. |
| --- | --- |

(33)

Komisija rūpīgi izanalizēja papildu piezīmes attiecībā uz iespējamo Taivānas izvēli ASV kā analogās valsts vietā. Komisija uzskata, ka šīs piezīmes nemin nekādus īpašus jaunus argumentus, un tādēļ apstiprina pamatojumu, kas iepriekš izklāstīts 25.–29. apsvērumā.

3.1.3.   Normālā vērtība

| (34) | Citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 43.–49. apsvērums. |
| --- | --- |

(34)

Citas piezīmes par normālās vērtības noteikšanu netika saņemtas, tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 43.–49. apsvērums.

Eksporta cena

| (35) | Nekādas piezīmes par eksporta cenu noteikšanu netika saņemtas, tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. apsvērums. |
| --- | --- |

(35)

Nekādas piezīmes par eksporta cenu noteikšanu netika saņemtas, tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. apsvērums.

3.1.4.   Salīdzinājums

| (36) | Divi eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja ASV paliek kā analogā valsts, ir jāizdara korekcija attiecībā uz dažādajām izmantotajām izejvielām. Viens eksportējošais ražotājs norādīja, ka vienam no ražotājiem ASV radās papildu izmaksas par iekšējo transportu. Šis eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka tādēļ ir jāizdara normālās vērtības korekcija. Viens eksportējošais ražotājs norādīja, ka, lai noteiktu normālo vērtību, Komisija samazināja biezuma, platuma un malu parametrus iepriekš noteiktajos ražojuma kontroles numuros (“PCN”). Šis eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka biezums un mazākā mērā arī platums ir svarīgi faktori, jo tie tieši ietekmē ražošanas izmaksas un cenas, rēķinot uz vienu tonnu. |
| --- | --- |

(36)

Divi eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja ASV paliek kā analogā valsts, ir jāizdara korekcija attiecībā uz dažādajām izmantotajām izejvielām. Viens eksportējošais ražotājs norādīja, ka vienam no ražotājiem ASV radās papildu izmaksas par iekšējo transportu. Šis eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka tādēļ ir jāizdara normālās vērtības korekcija. Viens eksportējošais ražotājs norādīja, ka, lai noteiktu normālo vērtību, Komisija samazināja biezuma, platuma un malu parametrus iepriekš noteiktajos ražojuma kontroles numuros (“PCN”). Šis eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka biezums un mazākā mērā arī platums ir svarīgi faktori, jo tie tieši ietekmē ražošanas izmaksas un cenas, rēķinot uz vienu tonnu.

| (37) | Pirmkārt, attiecībā uz korekciju izejvielu atšķirību dēļ no pamatregulas 2. panta 10. punkta izriet, ka dempinga aprēķinu pamatā ir cena, nevis izmaksas. Tādēļ atšķirības izejvielu izmantošanā un ražošanas procesos nerada nekādas sekas, ja vien netiek pierādīta ietekme uz cenu un pamatota korekcijas garantija, ņemot vērā izmantošanu analogajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Jebkuras prasības izdarīt korekciju ir jāpamato. Komisija nav informēta ne par kādām pazīmēm, ka izejvielu un ražošanas procesa atšķirības ietekmētu cenu salīdzināmību. Eksportējošie ražotāji nepierādīja ietekmi uz cenu, ko radītu atšķirīgu izejvielu izmantošana, tādēļ korekcijas nav uzskatāmas par garantētām. |
| --- | --- |

(37)

Pirmkārt, attiecībā uz korekciju izejvielu atšķirību dēļ no pamatregulas 2. panta 10. punkta izriet, ka dempinga aprēķinu pamatā ir cena, nevis izmaksas. Tādēļ atšķirības izejvielu izmantošanā un ražošanas procesos nerada nekādas sekas, ja vien netiek pierādīta ietekme uz cenu un pamatota korekcijas garantija, ņemot vērā izmantošanu analogajā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Jebkuras prasības izdarīt korekciju ir jāpamato. Komisija nav informēta ne par kādām pazīmēm, ka izejvielu un ražošanas procesa atšķirības ietekmētu cenu salīdzināmību. Eksportējošie ražotāji nepierādīja ietekmi uz cenu, ko radītu atšķirīgu izejvielu izmantošana, tādēļ korekcijas nav uzskatāmas par garantētām.

| (38) | Otrkārt, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu korekciju izdara, ņemot vērā tādu ar attiecīgo ražojumu tieši saistīto izmaksu atšķirības, kas rodas, nogādājot attiecīgo produktu no eksportētāja telpām pie neatkarīga pircēja, ja šādas izmaksas tiek ietvertas cenā. Šo prasību nepiemēro iekšējā transporta izmaksām, tādēļ korekcija ar minēto pamatojumu netiek garantēta. |
| --- | --- |

(38)

Otrkārt, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktu korekciju izdara, ņemot vērā tādu ar attiecīgo ražojumu tieši saistīto izmaksu atšķirības, kas rodas, nogādājot attiecīgo produktu no eksportētāja telpām pie neatkarīga pircēja, ja šādas izmaksas tiek ietvertas cenā. Šo prasību nepiemēro iekšējā transporta izmaksām, tādēļ korekcija ar minēto pamatojumu netiek garantēta.

| (39) | Treškārt, Komisija norāda, ka provizoriskajā posmā šie PCN parametri tika samazināti, lai atvieglotu salīdzinājumu ar līdzīgiem ražojumiem analogajā valstī. Līdz ar to Komisija paaugstināja atbilstības pakāpi un salīdzināja lielāko darījumu daļu, pamatojoties uz pilniem PCN, tostarp biezuma, platuma un malu parametriem. Attiecībā uz darījumiem, kur tas nebija iespējams, salīdzinājuma pamatā bija iespējami pilnīgākie PCN. Tas lika mainīt dempinga starpības, kā paskaidrots 49. apsvērumā. |
| --- | --- |

(39)

Treškārt, Komisija norāda, ka provizoriskajā posmā šie PCN parametri tika samazināti, lai atvieglotu salīdzinājumu ar līdzīgiem ražojumiem analogajā valstī. Līdz ar to Komisija paaugstināja atbilstības pakāpi un salīdzināja lielāko darījumu daļu, pamatojoties uz pilniem PCN, tostarp biezuma, platuma un malu parametriem. Attiecībā uz darījumiem, kur tas nebija iespējams, salīdzinājuma pamatā bija iespējami pilnīgākie PCN. Tas lika mainīt dempinga starpības, kā paskaidrots 49. apsvērumā.

| (40) | Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, izmantojot ASV datus, Komisijai ir jāizdara korekcija normālajā vērtībā, ņemot vērā atšķirīgās izejvielas, ko izmanto ĶTR un ASV. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka NPI ir lētāks, jo niķeļa saturs tajā ir zems, bet dzelzs saturs tiek nodrošināts bez maksas. Lai pierādītu, ka izejvielu izmaksu atšķirības ietekmē cenas, šī persona apgalvoja, ka iekšzemes cenas Ķīnā ir zemākas nekā cenas Savienībā un ASV. Kā apgalvoja šī ieinteresētā persona, minēto cenu starpību nevar saistīt ar iespējamo subsidēšanu, jo Komisija ir izbeigusi vienlaicīgo pret subsidēšanu vērsto izmeklēšanu pret ĶTR. Cita ieinteresētā persona norādīja, ka tērauda nozarē izmaksas un cenas ir savstarpēji saistītas. |
| --- | --- |

(40)

Divas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, izmantojot ASV datus, Komisijai ir jāizdara korekcija normālajā vērtībā, ņemot vērā atšķirīgās izejvielas, ko izmanto ĶTR un ASV. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka NPI ir lētāks, jo niķeļa saturs tajā ir zems, bet dzelzs saturs tiek nodrošināts bez maksas. Lai pierādītu, ka izejvielu izmaksu atšķirības ietekmē cenas, šī persona apgalvoja, ka iekšzemes cenas Ķīnā ir zemākas nekā cenas Savienībā un ASV. Kā apgalvoja šī ieinteresētā persona, minēto cenu starpību nevar saistīt ar iespējamo subsidēšanu, jo Komisija ir izbeigusi vienlaicīgo pret subsidēšanu vērsto izmeklēšanu pret ĶTR. Cita ieinteresētā persona norādīja, ka tērauda nozarē izmaksas un cenas ir savstarpēji saistītas.

| (41) | Attiecībā uz korekciju līdz normālajai vērtībai Komisija norāda, ka gadījumā, ja kāda persona lūdz korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu vai 2. panta 10. punktu, tai jāpierāda, ka prasība ir pamatota. Tādējādi pienākums pierādīt, ka šāda korekcija ir nepieciešama, ir personai, kura vēlas to izmantot. Komisijai ir jānoraida korekcija par atšķirīgiem apstākļiem, ja nav pierādīts, ka tie ietekmē cenas, un tādējādi arī šo apstākļu salīdzināmība. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz korekciju līdz normālajai vērtībai Komisija norāda, ka gadījumā, ja kāda persona lūdz korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu vai 2. panta 10. punktu, tai jāpierāda, ka prasība ir pamatota. Tādējādi pienākums pierādīt, ka šāda korekcija ir nepieciešama, ir personai, kura vēlas to izmantot. Komisijai ir jānoraida korekcija par atšķirīgiem apstākļiem, ja nav pierādīts, ka tie ietekmē cenas, un tādējādi arī šo apstākļu salīdzināmība.

| (42) | Salīdzinot normālo vērtību ar eksporta cenu, Komisijai jāņem vērā atšķirības, kas ietekmē cenu, un ražojumu cenu salīdzināmība, nevis to ražošanas izmaksas. Attiecībā uz NPI cenām Komisija norāda, ka, līdzīgi kā izejvielām, ko izmanto Savienībā un ASV, šīs cenas ir atkarīgas no niķeļa cenas pasaules tirgū. Pat ja NPI ir lētāks, kad tajā ir zems niķeļa saturs, ražotājiem, kas izmanto NPI, būs jāizmanto lielāks tā apjoms, lai sasniegtu niķeļa saturu, ko paredz starptautiskie SSCR standarti. Attiecībā uz argumentu, ka dzelzs NPI tiek nodrošināts bez maksas, Komisija atzīmē, ka arī SSCR ražotājs Savienībā un ASV nemaksā pilnu cenu par dzelzi, ko satur dzelzs un niķeļa sakausējumi. Attiecībā uz salīdzinājumu starp SSCR iekšzemes cenām ĶTR, Savienībā un ASV kā uz pierādījumu par NPI izmantošanas ietekmi uz cenu ĶTR Komisija norāda, ka Ķīnas iekšzemes cenas raksturo situāciju valstī, kur nav tirgus ekonomikas. ASV ir tirgus ekonomikas valsts. |
| --- | --- |

(42)

Salīdzinot normālo vērtību ar eksporta cenu, Komisijai jāņem vērā atšķirības, kas ietekmē cenu, un ražojumu cenu salīdzināmība, nevis to ražošanas izmaksas. Attiecībā uz NPI cenām Komisija norāda, ka, līdzīgi kā izejvielām, ko izmanto Savienībā un ASV, šīs cenas ir atkarīgas no niķeļa cenas pasaules tirgū. Pat ja NPI ir lētāks, kad tajā ir zems niķeļa saturs, ražotājiem, kas izmanto NPI, būs jāizmanto lielāks tā apjoms, lai sasniegtu niķeļa saturu, ko paredz starptautiskie SSCR standarti. Attiecībā uz argumentu, ka dzelzs NPI tiek nodrošināts bez maksas, Komisija atzīmē, ka arī SSCR ražotājs Savienībā un ASV nemaksā pilnu cenu par dzelzi, ko satur dzelzs un niķeļa sakausējumi. Attiecībā uz salīdzinājumu starp SSCR iekšzemes cenām ĶTR, Savienībā un ASV kā uz pierādījumu par NPI izmantošanas ietekmi uz cenu ĶTR Komisija norāda, ka Ķīnas iekšzemes cenas raksturo situāciju valstī, kur nav tirgus ekonomikas. ASV ir tirgus ekonomikas valsts.

| (43) | Komisija atgādina, ka jau sen ir konstatēts, ka pamatregulas 2. panta 10. punkta noteikumus nevar izmantot kā pamatojumu, lai ignorētu minētās regulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Līdz ar to tika konstatēts, ka normālā vērtība, kas fiksēta analogajā valstī, pilnībā atbilst 2. panta 7. punkta prasībām, kā iepriekš paskaidrots 31. apsvērumā. Tādēļ šai jau piemērotajai normālajai vērtībai netiek garantēta nekāda papildu korekcija saskaņā ar 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(43)

Komisija atgādina, ka jau sen ir konstatēts, ka pamatregulas 2. panta 10. punkta noteikumus nevar izmantot kā pamatojumu, lai ignorētu minētās regulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Līdz ar to tika konstatēts, ka normālā vērtība, kas fiksēta analogajā valstī, pilnībā atbilst 2. panta 7. punkta prasībām, kā iepriekš paskaidrots 31. apsvērumā. Tādēļ šai jau piemērotajai normālajai vērtībai netiek garantēta nekāda papildu korekcija saskaņā ar 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

| (44) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka zemākas SSCR iekšzemes cenas ĶTR nevarēja rasties subsidēšanas rezultātā, Komisija atzīmē, ka vienlaicīgā pretsubsidēšanas izmeklēšana tika izbeigta tādēļ, ka sūdzības iesniedzēji atsauca sūdzību, un līdz ar to netika iegūti nekādi konstatējumi par subsidēšanu. Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka eksportējošie ražotāji ĶTR nav pierādījuši, ka būtu pamats izdarīt korekciju, ņemot vērā atšķirīgās izejvielas, ko izmanto ĶTR un ASV. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka zemākas SSCR iekšzemes cenas ĶTR nevarēja rasties subsidēšanas rezultātā, Komisija atzīmē, ka vienlaicīgā pretsubsidēšanas izmeklēšana tika izbeigta tādēļ, ka sūdzības iesniedzēji atsauca sūdzību, un līdz ar to netika iegūti nekādi konstatējumi par subsidēšanu. Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka eksportējošie ražotāji ĶTR nav pierādījuši, ka būtu pamats izdarīt korekciju, ņemot vērā atšķirīgās izejvielas, ko izmanto ĶTR un ASV.

| (45) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ja Komisija salīdzina eksporta cenu ar normālo vērtību, pamatojoties uz samazinātiem PCN, tai ir jāizdara korekcija attiecībā uz cenu salīdzināmību. Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka tai ir ierobežotas iespējas pierādīt vai piedāvāt faktisko korekcijas līmeni, jo informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotājiem, ir konfidenciāla. |
| --- | --- |

(45)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ja Komisija salīdzina eksporta cenu ar normālo vērtību, pamatojoties uz samazinātiem PCN, tai ir jāizdara korekcija attiecībā uz cenu salīdzināmību. Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka tai ir ierobežotas iespējas pierādīt vai piedāvāt faktisko korekcijas līmeni, jo informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotājiem, ir konfidenciāla.

| (46) | Komisija atgādina, ka lielākā daļa eksportēto ražojumu (69 %) tika salīdzināti, izmantojot pilnos PCN. Turklāt, pat ievērojot ierobežojumus saistībā ar analogās valsts ražotāju konfidenciālo datu aizsardzību, ieinteresētā persona varēja piedāvāt korekcijas līmeni attiecībā uz fizikālajām īpašībām, jo tā zināja kritērijus, kas tika ignorēti, un parametrus, kas attiecībā uz šiem kritērijiem paredzēti PCN struktūrā. Tā kā šādā veidā skaitliski izteikts pieprasījums netika iesniegts, minētā prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(46)

Komisija atgādina, ka lielākā daļa eksportēto ražojumu (69 %) tika salīdzināti, izmantojot pilnos PCN. Turklāt, pat ievērojot ierobežojumus saistībā ar analogās valsts ražotāju konfidenciālo datu aizsardzību, ieinteresētā persona varēja piedāvāt korekcijas līmeni attiecībā uz fizikālajām īpašībām, jo tā zināja kritērijus, kas tika ignorēti, un parametrus, kas attiecībā uz šiem kritērijiem paredzēti PCN struktūrā. Tā kā šādā veidā skaitliski izteikts pieprasījums netika iesniegts, minētā prasība tika noraidīta.

| (47) | Ieinteresētā persona jautāja, vai analogās valsts ražotāji veica pārdošanu gala lietotājiem un, ja tā bija, kāds bija tirdzniecības korekcijas līmenis, pamatojoties uz PCN. Kā paskaidrots pagaidu regulas 53. apsvērumā, Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu, un tas notika vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tiek apgalvots, ka korekcija netika atzīta par nepieciešamu. Jebkurā gadījumā šī prasība bija jānoraida, jo netika sīkāk pamatota. |
| --- | --- |

(47)

Ieinteresētā persona jautāja, vai analogās valsts ražotāji veica pārdošanu gala lietotājiem un, ja tā bija, kāds bija tirdzniecības korekcijas līmenis, pamatojoties uz PCN. Kā paskaidrots pagaidu regulas 53. apsvērumā, Komisija salīdzināja normālo vērtību un eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu, un tas notika vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tiek apgalvots, ka korekcija netika atzīta par nepieciešamu. Jebkurā gadījumā šī prasība bija jānoraida, jo netika sīkāk pamatota.

3.1.5.   Dempinga starpība

| (48) | Piezīmes netika saņemtas, tādēļ tiek apstiprināta dempinga starpības aprēķināšanai izmantotā metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 55.–60. apsvērumā. |
| --- | --- |

(48)

Piezīmes netika saņemtas, tādēļ tiek apstiprināta dempinga starpības aprēķināšanai izmantotā metode, kas izklāstīta pagaidu regulas 55.–60. apsvērumā.

| (49) | Ņemot vērā normālās vērtības korekcijas, kā arī pastiprināto salīdzinājumu, un to, ka citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

  1. tabula


  Dempinga starpība – ĶTR







  Uzņēmums | Dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel grupa: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd | 42,2 |
| TISCO grupa: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 50,2 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 49,1 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 50,2 |

(49)

Ņemot vērā normālās vērtības korekcijas, kā arī pastiprināto salīdzinājumu, un to, ka citas piezīmes netika saņemtas, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

1. tabula

Dempinga starpība – ĶTR

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Baosteel grupa: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd

42,2

TISCO grupa: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

50,2

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

49,1

Visi pārējie uzņēmumi

50,2

3.2.   Taivāna

3.2.1.   Normālā vērtība

| (50) | Izmantotā normālās vērtības aprēķinu metode, kā paskaidrots pagaidu regulas 63.–66. apsvērumā, neņēma vērā iekšzemes pārdošanas apjomus izplatītājiem un tirgotājiem. |
| --- | --- |

(50)

Izmantotā normālās vērtības aprēķinu metode, kā paskaidrots pagaidu regulas 63.–66. apsvērumā, neņēma vērā iekšzemes pārdošanas apjomus izplatītājiem un tirgotājiem.

| (51) | Tā notika, ņemot vērā specifisko tirgus situāciju Taivānā, kur izplatītāji eksportē būtiskus produkcijas apjomus, kurus vienlaikus klasificē kā eksportējošo ražotāju iekšzemes patēriņam pārdotos apjomus. |
| --- | --- |

(51)

Tā notika, ņemot vērā specifisko tirgus situāciju Taivānā, kur izplatītāji eksportē būtiskus produkcijas apjomus, kurus vienlaikus klasificē kā eksportējošo ražotāju iekšzemes patēriņam pārdotos apjomus.

| (52) | Šā secinājuma pamatā bija divi galvenie apsvērumi, kas to attaisnoja. Pirmkārt, viens no lielākajiem izplatītājiem Taivānā tālāk eksportēja lielāko daļu no ražotājiem iegādātos apjomus, tādēļ šie pārdotie apjomi nebija iekšzemē pārdotie apjomi attiecībā uz normālās vērtības aprēķināšanu Taivānā. Otrkārt, zināmo ražotāju ražošanas dati un Taivānas tirdzniecības statistika liecina, ka iekšzemē pārdotie apjomi, par kuriem ziņoja zināmie eksportējošie ražotāji, veidoja vairāk nekā 90 % eksporta uz Savienību, ieskaitot arī aptuveni 50 % pārdoto apjomu, kas tika eksportēti. |
| --- | --- |

(52)

Šā secinājuma pamatā bija divi galvenie apsvērumi, kas to attaisnoja. Pirmkārt, viens no lielākajiem izplatītājiem Taivānā tālāk eksportēja lielāko daļu no ražotājiem iegādātos apjomus, tādēļ šie pārdotie apjomi nebija iekšzemē pārdotie apjomi attiecībā uz normālās vērtības aprēķināšanu Taivānā. Otrkārt, zināmo ražotāju ražošanas dati un Taivānas tirdzniecības statistika liecina, ka iekšzemē pārdotie apjomi, par kuriem ziņoja zināmie eksportējošie ražotāji, veidoja vairāk nekā 90 % eksporta uz Savienību, ieskaitot arī aptuveni 50 % pārdoto apjomu, kas tika eksportēti.

| (53) | Divi eksportējošie ražotāji apstrīdēja uz statistiku balstīto informāciju. Viņi apgalvoja, ka Komisija, nosakot kopējo Taivānas produkciju, ņēma vērā tikai tos uzņēmumus, kuri sadarbojās un kuriem bija noteikti apjomi, ko eksportēja uz Savienību. Cits arguments bija tāds, ka Komisijai analīzē, kas minēta 52. apsvērumā, jāatzīst kopējie Taivānas statistiskie importa apjomi par tālāk eksportētiem. |
| --- | --- |

(53)

Divi eksportējošie ražotāji apstrīdēja uz statistiku balstīto informāciju. Viņi apgalvoja, ka Komisija, nosakot kopējo Taivānas produkciju, ņēma vērā tikai tos uzņēmumus, kuri sadarbojās un kuriem bija noteikti apjomi, ko eksportēja uz Savienību. Cits arguments bija tāds, ka Komisijai analīzē, kas minēta 52. apsvērumā, jāatzīst kopējie Taivānas statistiskie importa apjomi par tālāk eksportētiem.

| (54) | Komisija pārbaudīja informāciju par ražošanu un iekšzemē pārdotajiem apjomiem, kas iegūta no visiem zināmajiem Taivānas ražotājiem, arī no tiem, uz kuriem norādīja viens no eksportējošajiem ražotājiem. Tas tika darīts, lai nodrošinātu iespējami tuvāku atbilstību statistikas datiem. Papildus savāktajai informācijai bija lejupejoša ietekme uz 52. apsvērumā minētās analīzes rezultātiem. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka paziņotie iekšzemē pārdotie apjomi ietver aptuveni 40 % eksportēto pārdoto apjomu. |
| --- | --- |

(54)

Komisija pārbaudīja informāciju par ražošanu un iekšzemē pārdotajiem apjomiem, kas iegūta no visiem zināmajiem Taivānas ražotājiem, arī no tiem, uz kuriem norādīja viens no eksportējošajiem ražotājiem. Tas tika darīts, lai nodrošinātu iespējami tuvāku atbilstību statistikas datiem. Papildus savāktajai informācijai bija lejupejoša ietekme uz 52. apsvērumā minētās analīzes rezultātiem. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka paziņotie iekšzemē pārdotie apjomi ietver aptuveni 40 % eksportēto pārdoto apjomu.

| (55) | Attiecībā uz 53. apsvērumā minēto uzskatu par kopējiem statistiskajiem importa apjomiem, kas pilnībā eksportēti tālāk, eksportējošais ražotājs neiesniedza nekādus pierādījumus, kas to pamatotu. Importa apjomi, kas paredzēti reeksportam, parasti tiek pakļauti īpašam muitas režīmam un tirdzniecības statistikā netiek uzskaitīti kā īsts eksports. Tādēļ Komisija nevar izdarīt nekādu noderīgu secinājumu, pamatojoties uz šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz 53. apsvērumā minēto uzskatu par kopējiem statistiskajiem importa apjomiem, kas pilnībā eksportēti tālāk, eksportējošais ražotājs neiesniedza nekādus pierādījumus, kas to pamatotu. Importa apjomi, kas paredzēti reeksportam, parasti tiek pakļauti īpašam muitas režīmam un tirdzniecības statistikā netiek uzskaitīti kā īsts eksports. Tādēļ Komisija nevar izdarīt nekādu noderīgu secinājumu, pamatojoties uz šo apgalvojumu.

| (56) | Turklāt divi eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka iekšzemē pārdoto un Komisijas vērā neņemto apjomu līmenis nebija proporcionāls īpatsvaram, kas minēts 52. apsvērumā. Viņi atkārtoja apgalvojumu, ka viņiem nav zināms, kāds ir viņu iekšzemes klientu tālāk pārdoto apjomu galamērķis. Komisija uzskata, ka zināšanu trūkums par pārdoto apjomu pēdējo galamērķi nav izšķirošs apstāklis. Komisija vēlreiz analizēja šo situāciju, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā pieejamiem pierādījumiem, un attiecīgi grozīja pārdotos apjomus, kas izslēdzami no normālās vērtības noteikšanas, lai iespējami precīzi raksturotu izmeklēto eksportējošo ražotāju individuālo situāciju. Daži pārdotie apjomi, kas provizoriskajā posmā tika izslēgti no normālās vērtības aprēķiniem, tika izmantoti normālās vērtības aprēķināšanai, ja bija garantēti. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt divi eksportējošie ražotāji apgalvoja, ka iekšzemē pārdoto un Komisijas vērā neņemto apjomu līmenis nebija proporcionāls īpatsvaram, kas minēts 52. apsvērumā. Viņi atkārtoja apgalvojumu, ka viņiem nav zināms, kāds ir viņu iekšzemes klientu tālāk pārdoto apjomu galamērķis. Komisija uzskata, ka zināšanu trūkums par pārdoto apjomu pēdējo galamērķi nav izšķirošs apstāklis. Komisija vēlreiz analizēja šo situāciju, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā pieejamiem pierādījumiem, un attiecīgi grozīja pārdotos apjomus, kas izslēdzami no normālās vērtības noteikšanas, lai iespējami precīzi raksturotu izmeklēto eksportējošo ražotāju individuālo situāciju. Daži pārdotie apjomi, kas provizoriskajā posmā tika izslēgti no normālās vērtības aprēķiniem, tika izmantoti normālās vērtības aprēķināšanai, ja bija garantēti.

| (57) | Viena ieinteresētā persona apstrīdēja tirgotājiem un izplatītājiem iekšzemē pārdoto apjomu iekļaušanu normālās vērtības noteikšanā. Argumenti par labu šim uzskatam tika iesniegti rakstveida piezīmēs un izklāstīti uzklausīšanas laikā pie Uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 7. jūlija tirdzniecības tiesas sēdē. |
| --- | --- |

(57)

Viena ieinteresētā persona apstrīdēja tirgotājiem un izplatītājiem iekšzemē pārdoto apjomu iekļaušanu normālās vērtības noteikšanā. Argumenti par labu šim uzskatam tika iesniegti rakstveida piezīmēs un izklāstīti uzklausīšanas laikā pie Uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 7. jūlija tirdzniecības tiesas sēdē.

| (58) | Kā izklāstīts 56. apsvērumā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija turpināja pārbaudīt izplatītājiem pārdoto apjomu faktisko klasifikāciju, lai varētu nodrošināt precīzāku un juridiski pareizu to kā iekšzemes vai kā eksporta pārdošanas apjomu klasifikāciju un noteikt normālo vērtību, vairs nebalstoties uz pieņēmumu, ka visi izplatītājiem pārdotie apjomi bija paredzēti eksportam. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes tika izskatītas, un papildu informācija tika ņemta vērā. |
| --- | --- |

(58)

Kā izklāstīts 56. apsvērumā, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija turpināja pārbaudīt izplatītājiem pārdoto apjomu faktisko klasifikāciju, lai varētu nodrošināt precīzāku un juridiski pareizu to kā iekšzemes vai kā eksporta pārdošanas apjomu klasifikāciju un noteikt normālo vērtību, vairs nebalstoties uz pieņēmumu, ka visi izplatītājiem pārdotie apjomi bija paredzēti eksportam. Pēc pagaidu informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes tika izskatītas, un papildu informācija tika ņemta vērā.

| (59) | Tā vietā, lai izslēgtu visus izplatītājiem pārdotos apjomus, pamatojoties uz pieņēmumu, ka visi izplatītājiem pārdotie apjomi bija paredzēti eksportam, Komisija izslēdza tikai tos izplatītājiem pārdotos apjomus, par kuriem bija pieejami pietiekami objektīvi pierādījumi, ka tie tika faktiski eksportēti. Komisija pārbaudīja apstrīdētos paziņotos pārdotos apjomus un klasificēja tos kā iekšzemes vai eksporta apjomus, pamatojoties uz konkrēto situāciju un datiem par katru attiecīgo eksportējošo ražotāju. Par būtisku pierādījumu tika atzīta, piemēram, eksportam noteiktu atlaižu esamība. Pretēji tam, subjektīvie elementi, piemēram, nodomi vai zināšanas, vai to trūkums, Komisijas objektīvajā novērtējumā nekādi netika ņemti vērā. |
| --- | --- |

(59)

Tā vietā, lai izslēgtu visus izplatītājiem pārdotos apjomus, pamatojoties uz pieņēmumu, ka visi izplatītājiem pārdotie apjomi bija paredzēti eksportam, Komisija izslēdza tikai tos izplatītājiem pārdotos apjomus, par kuriem bija pieejami pietiekami objektīvi pierādījumi, ka tie tika faktiski eksportēti. Komisija pārbaudīja apstrīdētos paziņotos pārdotos apjomus un klasificēja tos kā iekšzemes vai eksporta apjomus, pamatojoties uz konkrēto situāciju un datiem par katru attiecīgo eksportējošo ražotāju. Par būtisku pierādījumu tika atzīta, piemēram, eksportam noteiktu atlaižu esamība. Pretēji tam, subjektīvie elementi, piemēram, nodomi vai zināšanas, vai to trūkums, Komisijas objektīvajā novērtējumā nekādi netika ņemti vērā.

| (60) | Viens eksportējošais ražotājs apstrīdēja to, ka tika noraidīti noteikti atskaitījumi no ražošanas izmaksām saistībā ar lūžņiem. Pamatojot šo prasību, viņš iesniedza papildu informāciju, kas ražošanas izmaksu tabulā raksturoja ražošanas zudumus kā konversijas izmaksas. Kā apgalvoja prasītājs, ražošanas zudumi ir galaproduktā nekonvertēto materiālu izmaksu kopsumma, kurai pieskaitītas ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kas piesaistītas ražošanas zudumiem. Komisija rūpīgi pārbaudīja šo prasību, taču konstatēja, ka materiālu izmaksas ir iekļautas ražošanas zudumos par daudz mazāku summu nekā pieprasītais atskaitījums par lūžņiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis uzņēmums atkārtoja prasību, ka lūžņu vērtība ir jāsalīdzina ar kopējo zudumu vērtību, ieskaitot tiem piesaistītās ražošanas pieskaitāmās izmaksas. Komisija nemaina savu nostāju, ka lūžņu tirgus vērtība nevar pārsniegt izejvielu vērtību. Tādējādi šī eksportējošā ražotāja prasība ir noraidāma. |
| --- | --- |

(60)

Viens eksportējošais ražotājs apstrīdēja to, ka tika noraidīti noteikti atskaitījumi no ražošanas izmaksām saistībā ar lūžņiem. Pamatojot šo prasību, viņš iesniedza papildu informāciju, kas ražošanas izmaksu tabulā raksturoja ražošanas zudumus kā konversijas izmaksas. Kā apgalvoja prasītājs, ražošanas zudumi ir galaproduktā nekonvertēto materiālu izmaksu kopsumma, kurai pieskaitītas ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kas piesaistītas ražošanas zudumiem. Komisija rūpīgi pārbaudīja šo prasību, taču konstatēja, ka materiālu izmaksas ir iekļautas ražošanas zudumos par daudz mazāku summu nekā pieprasītais atskaitījums par lūžņiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas šis uzņēmums atkārtoja prasību, ka lūžņu vērtība ir jāsalīdzina ar kopējo zudumu vērtību, ieskaitot tiem piesaistītās ražošanas pieskaitāmās izmaksas. Komisija nemaina savu nostāju, ka lūžņu tirgus vērtība nevar pārsniegt izejvielu vērtību. Tādējādi šī eksportējošā ražotāja prasība ir noraidāma.

| (61) | Turklāt minētais eksportējošais ražotājs nepamatoja savu prasību attiecībā uz noteiktu lūžņu atskaitījumu noraidīšanu, iesniedzot ziņas par attiecīgā ražojuma ražošanā patērēto materiālu faktisko apjomu, kas ļautu Komisijai novērtēt zudumus. Šis uzņēmums apgalvoja, ka patērētie apjomi un vērtība katram izmantoto izejvielu veidam ir norādīta darblapās, kas iesniegtas, veicot pārbaudi ražotnē. Komisija konstatēja, ka šie dati satur plašāku informāciju, kas neattiecas uz attiecīgo ražojumu, piemēram, par karstajiem velmējumiem, kas pārveidoti un pārdoti kā starpprodukti. Tas neļauj Komisijai pārbaudīt lūžņos pārveidoto materiālu zudumus. Tā kā zudumi un lūžņi tika paziņoti tikai pēc to vērtības, nebija iespējams novērtēt, vai materiālu patēriņš attiecīgā ražojuma ražošanai bija pietiekams, lai saražotu gan attiecīgo ražojumu, gan lūžņus, kas atskaitīti no ražošanas izmaksām. Tādējādi nebija iespējams droši konstatēt, vai paziņotajos zudumos ietilpa kādas materiālu izmaksas, kā tika apgalvots, un kāda varēja būt lūžņu atskaitījumu summa. Eksportējošais ražotājs atkārtoja šo apgalvojumu arī pēc galīgās informācijas izpaušanas, neminot nekādus jaunus faktus. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt minētais eksportējošais ražotājs nepamatoja savu prasību attiecībā uz noteiktu lūžņu atskaitījumu noraidīšanu, iesniedzot ziņas par attiecīgā ražojuma ražošanā patērēto materiālu faktisko apjomu, kas ļautu Komisijai novērtēt zudumus. Šis uzņēmums apgalvoja, ka patērētie apjomi un vērtība katram izmantoto izejvielu veidam ir norādīta darblapās, kas iesniegtas, veicot pārbaudi ražotnē. Komisija konstatēja, ka šie dati satur plašāku informāciju, kas neattiecas uz attiecīgo ražojumu, piemēram, par karstajiem velmējumiem, kas pārveidoti un pārdoti kā starpprodukti. Tas neļauj Komisijai pārbaudīt lūžņos pārveidoto materiālu zudumus. Tā kā zudumi un lūžņi tika paziņoti tikai pēc to vērtības, nebija iespējams novērtēt, vai materiālu patēriņš attiecīgā ražojuma ražošanai bija pietiekams, lai saražotu gan attiecīgo ražojumu, gan lūžņus, kas atskaitīti no ražošanas izmaksām. Tādējādi nebija iespējams droši konstatēt, vai paziņotajos zudumos ietilpa kādas materiālu izmaksas, kā tika apgalvots, un kāda varēja būt lūžņu atskaitījumu summa. Eksportējošais ražotājs atkārtoja šo apgalvojumu arī pēc galīgās informācijas izpaušanas, neminot nekādus jaunus faktus.

| (62) | Pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 62., 67. un 78. apsvērumā, tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(62)

Pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 62., 67. un 78. apsvērumā, tiek apstiprināti.

3.2.2.   Eksporta cena

| (63) | Viens eksportējošais ražotājs piezīmēs pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas apstrīdēja vairāku eksportam uz Savienību pārdoto apjomu izslēgšanu, kas bija paziņoti, pamatojoties uz klientu iesniegtajām eksporta atļaujām. Taču eksporta atļaujas neļauj identificēt ne ražotāju, ne arī pārdošanas darījumu, par kuru ziņoja šis eksportējošais ražotājs. Turklāt šīs eksporta atļaujas nebija konsekventi savāktas no visiem klientiem visā izmeklēšanas periodā. Neraugoties uz eksportējošā ražotāja lielajām pūlēm, pārdoto apjomu norādītie galamērķi nebija pārbaudāmi un jebkurā gadījumā neaptvēra visu izmeklēšanas periodu. Tādēļ Komisija nevarēja droši konstatēt, ka šie pārdotie apjomi ir eksportētie pārdotie apjomi dempinga starpības aprēķināšanas nolūkā. Tādējādi šī prasība tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(63)

Viens eksportējošais ražotājs piezīmēs pēc pagaidu un galīgās informācijas izpaušanas apstrīdēja vairāku eksportam uz Savienību pārdoto apjomu izslēgšanu, kas bija paziņoti, pamatojoties uz klientu iesniegtajām eksporta atļaujām. Taču eksporta atļaujas neļauj identificēt ne ražotāju, ne arī pārdošanas darījumu, par kuru ziņoja šis eksportējošais ražotājs. Turklāt šīs eksporta atļaujas nebija konsekventi savāktas no visiem klientiem visā izmeklēšanas periodā. Neraugoties uz eksportējošā ražotāja lielajām pūlēm, pārdoto apjomu norādītie galamērķi nebija pārbaudāmi un jebkurā gadījumā neaptvēra visu izmeklēšanas periodu. Tādēļ Komisija nevarēja droši konstatēt, ka šie pārdotie apjomi ir eksportētie pārdotie apjomi dempinga starpības aprēķināšanas nolūkā. Tādējādi šī prasība tiek noraidīta.

3.2.3.   Salīdzinājums

| (64) | Viens eksportējošais ražotājs lūdza atzīt valūtas maiņas kursu, pamatojoties uz saistību nokārtošanas dienas likmi. Lai varētu veikt salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, Eiropas Centrālās bankas ikmēneša maiņas likmes tika konsekventi piemērotas visiem eksportējošajiem ražotājiem Taivānā. Eksportējošā ražotāja lūgtā metodika nebūtu atbilstīga pamatregulai, kas prasa izmantot pārdošanas dienā spēkā esošo maiņas kursu. Tādējādi šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(64)

Viens eksportējošais ražotājs lūdza atzīt valūtas maiņas kursu, pamatojoties uz saistību nokārtošanas dienas likmi. Lai varētu veikt salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, Eiropas Centrālās bankas ikmēneša maiņas likmes tika konsekventi piemērotas visiem eksportējošajiem ražotājiem Taivānā. Eksportējošā ražotāja lūgtā metodika nebūtu atbilstīga pamatregulai, kas prasa izmantot pārdošanas dienā spēkā esošo maiņas kursu. Tādējādi šī prasība tika noraidīta.

| (65) | Viens eksportējošais ražotājs apstrīdēja Eiropas Centrālās bankas ikmēneša maiņas likmju izmantošanu un uzstāja uz tās ikdienas maiņas kursa piemērošanu. Šis eksportējošais ražotājs skaitliski nepamatoja, kādu atšķirību minētā kursa piemērošana radītu. Komisija izmantoja ikmēneša likmes salīdzināmības un konsekvences nolūkiem, jo dempinga starpība šim ražotājam bija daļa no dempinga starpības, kas aprēķināta veselai saistītu ražotāju grupai, no kuras tikai viens ražotājs pieprasīja izmantot ikdienas maiņas kursu. |
| --- | --- |

(65)

Viens eksportējošais ražotājs apstrīdēja Eiropas Centrālās bankas ikmēneša maiņas likmju izmantošanu un uzstāja uz tās ikdienas maiņas kursa piemērošanu. Šis eksportējošais ražotājs skaitliski nepamatoja, kādu atšķirību minētā kursa piemērošana radītu. Komisija izmantoja ikmēneša likmes salīdzināmības un konsekvences nolūkiem, jo dempinga starpība šim ražotājam bija daļa no dempinga starpības, kas aprēķināta veselai saistītu ražotāju grupai, no kuras tikai viens ražotājs pieprasīja izmantot ikdienas maiņas kursu.

3.2.4.   Dempinga starpība

| (66) | Ņemot vērā normālās vērtības izmaiņas, kas minētas 56. apsvērumā, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

  2. tabula


  Dempinga starpība – Taivāna







  Uzņēmums | Dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. un Yieh United Steel Corporation | 6,8 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 6,8 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 6,8 |

(66)

Ņemot vērā normālās vērtības izmaiņas, kas minētas 56. apsvērumā, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

2. tabula

Dempinga starpība – Taivāna

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. un Yieh United Steel Corporation

6,8

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

6,8

Visi pārējie uzņēmumi

6,8

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

| (67) | Kā minēts pagaidu regulas 90. apsvērumā, līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja deviņi zināmie ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(67)

Kā minēts pagaidu regulas 90. apsvērumā, līdzīgo ražojumu Savienībā izmeklēšanas periodā ražoja deviņi zināmie ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (68) | Tā kā nav saņemtas papildu piezīmes, tiek apstiprināta Savienības ražošanas nozares definīcija, kas izklāstīta pagaidu regulas 90.–93. apsvērumā. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā nav saņemtas papildu piezīmes, tiek apstiprināta Savienības ražošanas nozares definīcija, kas izklāstīta pagaidu regulas 90.–93. apsvērumā.

4.2.   Savienības patēriņš

| (69) | Tā kā piezīmes par Savienības patēriņu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 94.–96. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā piezīmes par Savienības patēriņu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 94.–96. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

| (70) | Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumus, kas tika iesniegti provizoriskajā posmā, ka Komisija ir nepareizi novērtējusi kumulatīvo ietekmi uz importa apjomiem par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas. Tās neiesniedza jaunu informāciju, kas pamatotu šos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(70)

Pēc informācijas izpaušanas ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumus, kas tika iesniegti provizoriskajā posmā, ka Komisija ir nepareizi novērtējusi kumulatīvo ietekmi uz importa apjomiem par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas. Tās neiesniedza jaunu informāciju, kas pamatotu šos apgalvojumus.

| (71) | Kā izklāstīts 66. apsvērumā, pēc piezīmēm par pagaidu informācijas izpaušanu viens Taivānas eksportējošais ražotājs tika atzīts par dempingā neiesaistītu. Līdz ar to šā uzņēmuma eksporta apjomi uz Savienību tika atskaitīti no importa apjomiem par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas. |
| --- | --- |

(71)

Kā izklāstīts 66. apsvērumā, pēc piezīmēm par pagaidu informācijas izpaušanu viens Taivānas eksportējošais ražotājs tika atzīts par dempingā neiesaistītu. Līdz ar to šā uzņēmuma eksporta apjomi uz Savienību tika atskaitīti no importa apjomiem par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas.

| (72) | Tā kā citas piezīmes par kumulatīvo novērtējumu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 97.–102. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(72)

Tā kā citas piezīmes par kumulatīvo novērtējumu nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 97.–102. apsvērumā minētie pagaidu konstatējumi.

4.3.2.   Attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

| (73) | Kā izklāstīts 71. apsvērumā, viena Taivānas eksportējošā ražotāja, kas tika atzīts par dempingā neiesaistītu, importa apjomi tika atskaitīti no importa apjomiem par dempinga cenām. Konfidencialitātes iemeslu dēļ šis importa apjoms un tirgus daļa nav izpaužama. Tomēr šā importa nenozīmīgā apjoma un tirgus daļas atskaitīšana – tas ir būtiski mazāks par 1 % – neietekmēja attiecīgo valstu izcelsmes importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas attīstības tendenci attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(73)

Kā izklāstīts 71. apsvērumā, viena Taivānas eksportējošā ražotāja, kas tika atzīts par dempingā neiesaistītu, importa apjomi tika atskaitīti no importa apjomiem par dempinga cenām. Konfidencialitātes iemeslu dēļ šis importa apjoms un tirgus daļa nav izpaužama. Tomēr šā importa nenozīmīgā apjoma un tirgus daļas atskaitīšana – tas ir būtiski mazāks par 1 % – neietekmēja attiecīgo valstu izcelsmes importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas attīstības tendenci attiecīgajā periodā.

| (74) | Tā kā citas piezīmes par attiecīgo valstu izcelsmes importa apjomu un tirgus daļu nav saņemtas, un, ņemot vērā grozītos konstatējumus, kas izklāstīti 73. apsvērumā, tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi, kas iekļauti pagaidu regulas 103.–106. apsvērumā. |
| --- | --- |

(74)

Tā kā citas piezīmes par attiecīgo valstu izcelsmes importa apjomu un tirgus daļu nav saņemtas, un, ņemot vērā grozītos konstatējumus, kas izklāstīti 73. apsvērumā, tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi, kas iekļauti pagaidu regulas 103.–106. apsvērumā.

4.3.3.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

| (75) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ieinteresētās personas pieprasīja papildu informāciju par pagaidu regulas 110. apsvēruma ii) punktā minēto “pēcimporta izmaksu” raksturu. Šīs izmaksas attiecās uz importēto ražojumu pārkraušanas un pagaidu uzglabāšanas izdevumiem importēšanas vietā, muitošanas maksām un bankas izdevumiem. |
| --- | --- |

(75)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas ieinteresētās personas pieprasīja papildu informāciju par pagaidu regulas 110. apsvēruma ii) punktā minēto “pēcimporta izmaksu” raksturu. Šīs izmaksas attiecās uz importēto ražojumu pārkraušanas un pagaidu uzglabāšanas izdevumiem importēšanas vietā, muitošanas maksām un bankas izdevumiem.

| (76) | Pēcimporta izmaksas tika pārbaudītas apmeklējumu laikā iepriekš 7. apsvērumā minēto importētāju telpās. Pēc šiem pārbaudes apmeklējumiem Komisija konstatēja, ka importa izmaksas ir mazākas par izmaksām, kas noteiktas, pamatojoties uz datiem, kuri bija pieejami pagaidu regulas pieņemšanas laikā. |
| --- | --- |

(76)

Pēcimporta izmaksas tika pārbaudītas apmeklējumu laikā iepriekš 7. apsvērumā minēto importētāju telpās. Pēc šiem pārbaudes apmeklējumiem Komisija konstatēja, ka importa izmaksas ir mazākas par izmaksām, kas noteiktas, pamatojoties uz datiem, kuri bija pieejami pagaidu regulas pieņemšanas laikā.

| (77) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka nevar pārbaudīt, vai visas ar importu saistītās izmaksas līdz piegādei pirmajam klientam Savienībā ir pienācīgi ņemtas vērā. Saistībā ar to tika paskaidrots, ka cenu samazinājums ir salīdzinājums starp Savienības ražošanas nozares EXW pārdošanas cenu un eksportējošo ražotāju muitoto cenu pie Savienības robežas. Tādējādi šajā salīdzinājumā neņem vērā izmaksas, kas rodas starp ostu un pirmo neatkarīgo klientu. |
| --- | --- |

(77)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka nevar pārbaudīt, vai visas ar importu saistītās izmaksas līdz piegādei pirmajam klientam Savienībā ir pienācīgi ņemtas vērā. Saistībā ar to tika paskaidrots, ka cenu samazinājums ir salīdzinājums starp Savienības ražošanas nozares EXW pārdošanas cenu un eksportējošo ražotāju muitoto cenu pie Savienības robežas. Tādējādi šajā salīdzinājumā neņem vērā izmaksas, kas rodas starp ostu un pirmo neatkarīgo klientu.

| (78) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka būtiska daļa līdzīgo ražojumu Savienībā tiek tirgota ar aizsargplēvi (5). Šis eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka plēves lietošana ir jāiekļauj PCN, ko izmanto Komisija, jo tā būtiski ietekmē cenu. |
| --- | --- |

(78)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka būtiska daļa līdzīgo ražojumu Savienībā tiek tirgota ar aizsargplēvi (5). Šis eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka plēves lietošana ir jāiekļauj PCN, ko izmanto Komisija, jo tā būtiski ietekmē cenu.

| (79) | Šis apgalvojums tika iesniegts ļoti vēlu, proti, aptuveni 11 mēnešus pēc izmeklēšanas ierosināšanas un aptuveni 10 mēnešus pēc ieinteresēto personu informēšanas par PCN. Šajā posmā Komisija vairs nevarēja individuāli noteikt saistītos darījumus. |
| --- | --- |

(79)

Šis apgalvojums tika iesniegts ļoti vēlu, proti, aptuveni 11 mēnešus pēc izmeklēšanas ierosināšanas un aptuveni 10 mēnešus pēc ieinteresēto personu informēšanas par PCN. Šajā posmā Komisija vairs nevarēja individuāli noteikt saistītos darījumus.

| (80) | Tomēr Komisija izdarīja vispārēju korekciju, pamatojoties uz informāciju, ko Savienības ražošanas nozare iesniedza, atbildot uz šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(80)

Tomēr Komisija izdarīja vispārēju korekciju, pamatojoties uz informāciju, ko Savienības ražošanas nozare iesniedza, atbildot uz šo apgalvojumu.

| (81) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka korekcijai nav jābūt vispārējai, bet jāattiecas tikai uz darījumiem, kad līdzīgie ražojumi bija faktiski pārklāti ar aizsargplēvi. Šī persona arī nepiekrita vērtējumam, ka tās prasība ir iesniegta vēlu, jo minētā informācija bija publiski pieejama pirms izmeklēšanas ierosināšanas. |
| --- | --- |

(81)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka korekcijai nav jābūt vispārējai, bet jāattiecas tikai uz darījumiem, kad līdzīgie ražojumi bija faktiski pārklāti ar aizsargplēvi. Šī persona arī nepiekrita vērtējumam, ka tās prasība ir iesniegta vēlu, jo minētā informācija bija publiski pieejama pirms izmeklēšanas ierosināšanas.

| (82) | Kā jau paskaidrots, Komisija izdarīja vispārēju korekciju, jo vairs nebija iespējams individuāli identificēt saistītos darījumus. Zināms, ka saistītie darījumi veido būtisku daļu no visiem darījumiem. Neviena persona nedrīkst paļauties tikai uz publiski pieejamo informāciju, un tai ir jāiesniedz pamatota prasība, lai attaisnotu korekciju. |
| --- | --- |

(82)

Kā jau paskaidrots, Komisija izdarīja vispārēju korekciju, jo vairs nebija iespējams individuāli identificēt saistītos darījumus. Zināms, ka saistītie darījumi veido būtisku daļu no visiem darījumiem. Neviena persona nedrīkst paļauties tikai uz publiski pieejamo informāciju, un tai ir jāiesniedz pamatota prasība, lai attaisnotu korekciju.

| (83) | Pārrēķinot šīs zemākās importa izmaksas, to ietekme lielā mērā tika kompensēta ar korekciju par aizsargplēvi. Abu minēto korekciju apvienotā ietekme liecināja par gandrīz nemainīgu svērto vidējo samazinājuma starpību importam no attiecīgajām valstīm uz Savienības tirgu 9,8 %–11,4 % apmērā (salīdzinājumā ar pagaidu regulā minētajiem 9,6 %–11,3 %). Svērtā vidējā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgajām valstīm uz Savienības tirgu arī saglabājās gandrīz nemainīga, proti, 23,1 %–25,3 % (salīdzinājumā ar pagaidu regulā minētajiem 22,9 %–25,2 %). |
| --- | --- |

(83)

Pārrēķinot šīs zemākās importa izmaksas, to ietekme lielā mērā tika kompensēta ar korekciju par aizsargplēvi. Abu minēto korekciju apvienotā ietekme liecināja par gandrīz nemainīgu svērto vidējo samazinājuma starpību importam no attiecīgajām valstīm uz Savienības tirgu 9,8 %–11,4 % apmērā (salīdzinājumā ar pagaidu regulā minētajiem 9,6 %–11,3 %). Svērtā vidējā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgajām valstīm uz Savienības tirgu arī saglabājās gandrīz nemainīga, proti, 23,1 %–25,3 % (salīdzinājumā ar pagaidu regulā minētajiem 22,9 %–25,2 %).

| (84) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka izmeklēšana ir konstatējusi, ka eksportējošie ražotāji pārdeva gandrīz vienīgi neatkarīgiem izplatītājiem vai tērauda pakalpojumu centriem, bet Savienības ražošanas nozare pārdeva izplatītājiem, integrētiem pakalpojumu centriem un galalietotājiem. Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai šīs cenas varētu salīdzināt, Komisijai jāizvērtē pakalpojumu centru pastāvīgās izmaksas, jo tirdzniecības līmenis tajos ir atšķirīgs. Tomēr korekciju par atšķirībām tirdzniecības līmenī var izdarīt tikai gadījumos, kad tiek pierādītas konsekventas un izteiktas cenu atšķirības starp šiem tirdzniecības līmeņiem, nevis pamatojoties uz izmaksu atšķirībām. Salīdzinājums starp faktiskajām cenām, par kurām Savienības ražošanas nozare pārdeva abos tirdzniecības līmeņos Savienības tirgū, liecināja, ka atšķirības tirdzniecības līmenī nekādi neietekmēja cenas, kā jau bija norādīts pagaidu regulas 112. apsvērumā. Neviena ieinteresētā persona neiesniedza nekādu informāciju, kas atspēkotu šo konstatējumu. Tādējādi šajā gadījumā nav izpildīti nosacījumi, lai varētu izdarīt korekciju par tirdzniecības līmeni. |
| --- | --- |

(84)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka izmeklēšana ir konstatējusi, ka eksportējošie ražotāji pārdeva gandrīz vienīgi neatkarīgiem izplatītājiem vai tērauda pakalpojumu centriem, bet Savienības ražošanas nozare pārdeva izplatītājiem, integrētiem pakalpojumu centriem un galalietotājiem. Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka, lai šīs cenas varētu salīdzināt, Komisijai jāizvērtē pakalpojumu centru pastāvīgās izmaksas, jo tirdzniecības līmenis tajos ir atšķirīgs. Tomēr korekciju par atšķirībām tirdzniecības līmenī var izdarīt tikai gadījumos, kad tiek pierādītas konsekventas un izteiktas cenu atšķirības starp šiem tirdzniecības līmeņiem, nevis pamatojoties uz izmaksu atšķirībām. Salīdzinājums starp faktiskajām cenām, par kurām Savienības ražošanas nozare pārdeva abos tirdzniecības līmeņos Savienības tirgū, liecināja, ka atšķirības tirdzniecības līmenī nekādi neietekmēja cenas, kā jau bija norādīts pagaidu regulas 112. apsvērumā. Neviena ieinteresētā persona neiesniedza nekādu informāciju, kas atspēkotu šo konstatējumu. Tādējādi šajā gadījumā nav izpildīti nosacījumi, lai varētu izdarīt korekciju par tirdzniecības līmeni.

| (85) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pakalpojumu centru pārdošanas cenu salīdzinājums ar eksportējošo ražotāju cenām, iespējams, neattiecas uz salīdzināmiem ražojumiem. Saistībā ar to šī persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pakalpojumu centru pārdošanas apjomus lielā mērā veido tālāk apstrādātas preces, piemēram, lentes, šauri ruļļi un diski, bet eksportētāji lielākoties pārdod standarta ruļļus. |
| --- | --- |

(85)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pakalpojumu centru pārdošanas cenu salīdzinājums ar eksportējošo ražotāju cenām, iespējams, neattiecas uz salīdzināmiem ražojumiem. Saistībā ar to šī persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pakalpojumu centru pārdošanas apjomus lielā mērā veido tālāk apstrādātas preces, piemēram, lentes, šauri ruļļi un diski, bet eksportētāji lielākoties pārdod standarta ruļļus.

| (86) | Šajā jautājumā tika norādīts, ka standarta ruļļi netika salīdzināti ar šaurajiem ražojumiem, piemēram, lentām vai šaurajiem ruļļiem. Ražojuma platums bija viens no PCN elementiem, nodrošinot tikai līdzīga platuma ražojumu salīdzināšanu. Attiecībā uz diskiem – tie vispār netika iekļauti salīdzinājumā, jo izlasē iekļautie eksportējošie ražotāji tos neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(86)

Šajā jautājumā tika norādīts, ka standarta ruļļi netika salīdzināti ar šaurajiem ražojumiem, piemēram, lentām vai šaurajiem ruļļiem. Ražojuma platums bija viens no PCN elementiem, nodrošinot tikai līdzīga platuma ražojumu salīdzināšanu. Attiecībā uz diskiem – tie vispār netika iekļauti salīdzinājumā, jo izlasē iekļautie eksportējošie ražotāji tos neeksportēja uz Savienību.

| (87) | Citas piezīmes par importa no attiecīgajām valstīm cenām un cenu samazinājumu nav saņemtas, tādēļ tiek apstiprināti pārējie pagaidu regulas 107.–112. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(87)

Citas piezīmes par importa no attiecīgajām valstīm cenām un cenu samazinājumu nav saņemtas, tādēļ tiek apstiprināti pārējie pagaidu regulas 107.–112. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

| (88) | Ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumus, ka kaitējuma novērtēšanai būtu konsekventi jāizmanto izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati, nevis jāiedala rādītāji makroekonomiskajos rādītājos un mikroekonomiskajos rādītājos. Tomēr šāda pieeja liktu ignorēt Savienības ražošanas nozares līmenī pieejamo informāciju, jo īpaši attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu, šīs jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomiem, tirgus daļu, izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpības lielumu. |
| --- | --- |

(88)

Ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumus, ka kaitējuma novērtēšanai būtu konsekventi jāizmanto izlasē iekļauto Savienības ražotāju dati, nevis jāiedala rādītāji makroekonomiskajos rādītājos un mikroekonomiskajos rādītājos. Tomēr šāda pieeja liktu ignorēt Savienības ražošanas nozares līmenī pieejamo informāciju, jo īpaši attiecībā uz ražošanu, ražošanas jaudu, šīs jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomiem, tirgus daļu, izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpības lielumu.

| (89) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, saskaņā ar kuru kaitējuma analīzi traucē fakts, ka izlasē nav iekļauts lielākais Savienības ražotājs Outokumpu. Tomēr, kā jau norādīts pagaidu regulas 93. apsvērumā, izlase ir uzskatāma par reprezentatīvu, jo tā pārstāvēja aptuveni 50 % līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Tādēļ fakts, ka Outokumpu nesadarbojās ar izmeklēšanu, neietekmē šīs izlases reprezentativitāti un izlasē iekļauto ražotāju pārbaudīto datu kvalitāti. |
| --- | --- |

(89)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona atkārtoja apgalvojumu, saskaņā ar kuru kaitējuma analīzi traucē fakts, ka izlasē nav iekļauts lielākais Savienības ražotājs Outokumpu. Tomēr, kā jau norādīts pagaidu regulas 93. apsvērumā, izlase ir uzskatāma par reprezentatīvu, jo tā pārstāvēja aptuveni 50 % līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Tādēļ fakts, ka Outokumpu nesadarbojās ar izmeklēšanu, neietekmē šīs izlases reprezentativitāti un izlasē iekļauto ražotāju pārbaudīto datu kvalitāti.

| (90) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka, iedalot kaitējuma rādītājus makroekonomiskajos un mikroekonomiskajos rādītājos, nav iespējams izdarīt pamatotu secinājumu par to, kādā mērā izlasē iekļautie ražotāji cietuši kaitējumu (ja vispār). Šis arguments neattiecas uz lietu. Saskaņā ar pamatregulas 3. pantu kaitējuma noteikšana notiek Savienības ražošanas nozares līmenī. Izlases veidošana ir paņēmiens, kas paredzēts pamatregulas 17. pantā, un tas ļauj Komisijai ierobežot izmeklējamo personu (šajā gadījumā – Savienības ražotāju) skaitu gadījumos, kad šis skaits ir liels. Tomēr izlases veidošana neierobežo kaitējuma noteikšanu tikai ar Savienības ražotāju izlasi. Vairāki kaitējuma rādītāji, piemēram, inter alia tirgus daļa un pārdotie apjomi, tiek pietiekami kvalitatīvi analizēti tikai Savienības ražošanas nozares līmenī. Turklāt konstatējumi par izlasi tiek atzīti par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozares līmenī. Tādējādi ir jāņem vērā jebkura pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari kā veselumu. |
| --- | --- |

(90)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka, iedalot kaitējuma rādītājus makroekonomiskajos un mikroekonomiskajos rādītājos, nav iespējams izdarīt pamatotu secinājumu par to, kādā mērā izlasē iekļautie ražotāji cietuši kaitējumu (ja vispār). Šis arguments neattiecas uz lietu. Saskaņā ar pamatregulas 3. pantu kaitējuma noteikšana notiek Savienības ražošanas nozares līmenī. Izlases veidošana ir paņēmiens, kas paredzēts pamatregulas 17. pantā, un tas ļauj Komisijai ierobežot izmeklējamo personu (šajā gadījumā – Savienības ražotāju) skaitu gadījumos, kad šis skaits ir liels. Tomēr izlases veidošana neierobežo kaitējuma noteikšanu tikai ar Savienības ražotāju izlasi. Vairāki kaitējuma rādītāji, piemēram, inter alia tirgus daļa un pārdotie apjomi, tiek pietiekami kvalitatīvi analizēti tikai Savienības ražošanas nozares līmenī. Turklāt konstatējumi par izlasi tiek atzīti par reprezentatīviem Savienības ražošanas nozares līmenī. Tādējādi ir jāņem vērā jebkura pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari kā veselumu.

| (91) | Citas papildu piezīmes par vispārīgajām piezīmēm attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju nav saņemtas, tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 107.–112. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(91)

Citas papildu piezīmes par vispārīgajām piezīmēm attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju nav saņemtas, tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 107.–112. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

| (92) | Attiecībā uz nodarbinātību ieinteresētās personas apgalvoja, ka nodarbinātības samazināšanās cēlonis bija Savienības ražošanas nozares pieaugošais ražīgums. Tomēr ražīguma pieaugums par 6 % visā attiecīgajā periodā bija daudz zemāks nekā nodarbinātības samazinājums par 11 %. Šo samazinājumu ietekmēja arī Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, kas augošā tirgū samazinājās par 5 %. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz nodarbinātību ieinteresētās personas apgalvoja, ka nodarbinātības samazināšanās cēlonis bija Savienības ražošanas nozares pieaugošais ražīgums. Tomēr ražīguma pieaugums par 6 % visā attiecīgajā periodā bija daudz zemāks nekā nodarbinātības samazinājums par 11 %. Šo samazinājumu ietekmēja arī Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, kas augošā tirgū samazinājās par 5 %.

| (93) | Kā iepriekš teikts, imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm lika Savienības ražošanas nozarei samazināt ražošanu augošā tirgū. Ja Savienības ražošanas nozare spētu izmantot tirgus izaugsmi un palielināt ražošanu līdz ar pieaugušo pieprasījumu, šis ražošanas pieaugums atsvērtu pieaugušo ražīgumu. Izrietošie darbavietu zudumi būtu ievērojami mazāki. Tādēļ tiek atzīts, ka nodarbinātības samazinājumu galvenokārt ietekmēja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, bet Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumam bija tikai nenozīmīga ietekme. |
| --- | --- |

(93)

Kā iepriekš teikts, imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm lika Savienības ražošanas nozarei samazināt ražošanu augošā tirgū. Ja Savienības ražošanas nozare spētu izmantot tirgus izaugsmi un palielināt ražošanu līdz ar pieaugušo pieprasījumu, šis ražošanas pieaugums atsvērtu pieaugušo ražīgumu. Izrietošie darbavietu zudumi būtu ievērojami mazāki. Tādēļ tiek atzīts, ka nodarbinātības samazinājumu galvenokārt ietekmēja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, bet Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumam bija tikai nenozīmīga ietekme.

| (94) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē ir būtiski palielinājusies par 55 %, sākot no 2004.–2007. gada laikposma. Tomēr nodarbinātības dati, kas minēti pagaidu regulā, raksturo nodarbinātību Savienības ražošanas nozarē kopumā, bet nodarbinātības dati par 2004.–2007. gada laikposmu attiecas tikai uz daļu no Savienības ražošanas nozares. Tādēļ šie dati nav salīdzināmi un neliecina par nodarbinātības pieauguma tendencēm. |
| --- | --- |

(94)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē ir būtiski palielinājusies par 55 %, sākot no 2004.–2007. gada laikposma. Tomēr nodarbinātības dati, kas minēti pagaidu regulā, raksturo nodarbinātību Savienības ražošanas nozarē kopumā, bet nodarbinātības dati par 2004.–2007. gada laikposmu attiecas tikai uz daļu no Savienības ražošanas nozares. Tādēļ šie dati nav salīdzināmi un neliecina par nodarbinātības pieauguma tendencēm.

| (95) | Citas piezīmes par makroekonomiskajiem rādītājiem nav saņemtas, tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 121.–132. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(95)

Citas piezīmes par makroekonomiskajiem rādītājiem nav saņemtas, tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 121.–132. apsvērumā izdarītie secinājumi.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (96) | Ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumus, ka pārdošanas cenas atbilst izejvielu cenām, lielākoties hroma un niķeļa cenām, un cenu tendence Savienības ražošanas nozarē ir jāanalizē, izslēdzot “sakausējumu piemaksu”. |
| --- | --- |

(96)

Ieinteresētās personas atkārtoja apgalvojumus, ka pārdošanas cenas atbilst izejvielu cenām, lielākoties hroma un niķeļa cenām, un cenu tendence Savienības ražošanas nozarē ir jāanalizē, izslēdzot “sakausējumu piemaksu”.

| (97) | Šīs personas iesniedza papildu informāciju par pamatcenas svārstībām, kas izklāstīta pagaidu regulas 141. apsvērumā. Šie dati attiecās uz 304. markas SSCR ar 2 mm biezumu un 2B kategorijas apdari, ko pārdeva Savienības ražotāji (6). Saskaņā ar šiem datiem pamatcena visā attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās par aptuveni 11 % – no EUR 1 015 par tonnu 2010. gadā līdz EUR 907 par tonnu izmeklēšanas periodā. Šis samazinājuma līmenis ir zemāks par samazinājuma līmeni no EUR 1 200 par tonnu līdz EUR 1 000 par tonnu, kas minēts pagaidu regulā, taču pamato konstatējumu par būtiski samazinājušos bāzes cenu. |
| --- | --- |

(97)

Šīs personas iesniedza papildu informāciju par pamatcenas svārstībām, kas izklāstīta pagaidu regulas 141. apsvērumā. Šie dati attiecās uz 304. markas SSCR ar 2 mm biezumu un 2B kategorijas apdari, ko pārdeva Savienības ražotāji (6). Saskaņā ar šiem datiem pamatcena visā attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās par aptuveni 11 % – no EUR 1 015 par tonnu 2010. gadā līdz EUR 907 par tonnu izmeklēšanas periodā. Šis samazinājuma līmenis ir zemāks par samazinājuma līmeni no EUR 1 200 par tonnu līdz EUR 1 000 par tonnu, kas minēts pagaidu regulā, taču pamato konstatējumu par būtiski samazinājušos bāzes cenu.

| (98) | Šī ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka pierādījumi, kas minēti pagaidu regulas 141. apsvērumā, par bāzes cenas analīzi ir nepietiekami, lai varētu pamatot konstatējumu, ka bāzes cena attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē ir samazinājusies, kā to, iespējams, apgalvoja tikai viens Savienības ražotājs. |
| --- | --- |

(98)

Šī ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka pierādījumi, kas minēti pagaidu regulas 141. apsvērumā, par bāzes cenas analīzi ir nepietiekami, lai varētu pamatot konstatējumu, ka bāzes cena attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē ir samazinājusies, kā to, iespējams, apgalvoja tikai viens Savienības ražotājs.

| (99) | Kaut arī šo informāciju iesniedza viens Savienības ražotājs, tā neattiecas tikai uz vienu Savienības ražotāju. Patiesi, šī informācija atsaucas uz informāciju, ko publicējis CRU, plaši pazīstams konsultāciju uzņēmums tērauda ražošanas nozarē. CRU publicēja minēto informāciju par Vācijas tirgu kopumā, nevis par atsevišķu Savienības ražotāju cenām. Turklāt faktu, ka visā attiecīgajā periodā pamatcenas pastāvīgi samazinājās, apstiprina informācija, ko iesniedza citas ieinteresētās personas, kā iepriekš minēts 97. apsvērumā. |
| --- | --- |

(99)

Kaut arī šo informāciju iesniedza viens Savienības ražotājs, tā neattiecas tikai uz vienu Savienības ražotāju. Patiesi, šī informācija atsaucas uz informāciju, ko publicējis CRU, plaši pazīstams konsultāciju uzņēmums tērauda ražošanas nozarē. CRU publicēja minēto informāciju par Vācijas tirgu kopumā, nevis par atsevišķu Savienības ražotāju cenām. Turklāt faktu, ka visā attiecīgajā periodā pamatcenas pastāvīgi samazinājās, apstiprina informācija, ko iesniedza citas ieinteresētās personas, kā iepriekš minēts 97. apsvērumā.

| (100) | Tādēļ tika secināts, ka pārdošanas cenu samazinājumu Savienības ražošanas nozarē izraisīja gan izejvielu izmaksu samazināšanās, gan būtiska bāzes cenu pazemināšanās, kas nav atkarīga no mainīgajām izejvielu izmaksām. Cenu samazinājuma otrā daļa, proti, pamatcenas samazināšanās, liecina, ka Savienības ražošanas nozarei bija papildus jāsamazina cenas visā attiecīgajā periodā, neraugoties uz zaudējumiem, ko radīja cenu spiediens, kuru izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(100)

Tādēļ tika secināts, ka pārdošanas cenu samazinājumu Savienības ražošanas nozarē izraisīja gan izejvielu izmaksu samazināšanās, gan būtiska bāzes cenu pazemināšanās, kas nav atkarīga no mainīgajām izejvielu izmaksām. Cenu samazinājuma otrā daļa, proti, pamatcenas samazināšanās, liecina, ka Savienības ražošanas nozarei bija papildus jāsamazina cenas visā attiecīgajā periodā, neraugoties uz zaudējumiem, ko radīja cenu spiediens, kuru izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.

| (101) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens importētājs apgalvoja, ka iepriekš minētā informācija par bāzes cenas izmaiņām ir Eiropas ražotāja “subjektīvs viedoklis”, kas ir sīkāk jāpārbauda. Tomēr informāciju, kas iepriekš izklāstīta 97. apsvērumā, nebija iesniedzis Eiropas ražotājs, bet gan eksportētāju apvienība, persona, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu. Tā kā šī informācija atbilst publiski pieejamajai informācijai, ko iesnieguši specializēti konsultāciju uzņēmumi, tā uzskatāma par ticamu. |
| --- | --- |

(101)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viens importētājs apgalvoja, ka iepriekš minētā informācija par bāzes cenas izmaiņām ir Eiropas ražotāja “subjektīvs viedoklis”, kas ir sīkāk jāpārbauda. Tomēr informāciju, kas iepriekš izklāstīta 97. apsvērumā, nebija iesniedzis Eiropas ražotājs, bet gan eksportētāju apvienība, persona, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu. Tā kā šī informācija atbilst publiski pieejamajai informācijai, ko iesnieguši specializēti konsultāciju uzņēmumi, tā uzskatāma par ticamu.

| (102) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka bāzes cenas samazināšanos lielā mērā izraisīja neparasti augstā vērtība 2010. gada otrajā ceturksnī. Šī persona neminēja iemeslus, kādēļ minētais periods būtu jāignorē, analizējot bāzes cenas izmaiņas. Tā kā kaitējuma rādītāju analīzē ir jāiekļauj viss attiecīgais periods, šāds arguments nav pieņemams. |
| --- | --- |

(102)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka bāzes cenas samazināšanos lielā mērā izraisīja neparasti augstā vērtība 2010. gada otrajā ceturksnī. Šī persona neminēja iemeslus, kādēļ minētais periods būtu jāignorē, analizējot bāzes cenas izmaiņas. Tā kā kaitējuma rādītāju analīzē ir jāiekļauj viss attiecīgais periods, šāds arguments nav pieņemams.

| (103) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona norādīja, ka saskaņā ar pagaidu regulas 11. tabulu vidējā vienības pārdošanas cena Savienības ražošanas nozarē visā attiecīgajā periodā vienmēr ir pārsniegusi vienības ražošanas izmaksas. Iespējams, ka šī starpība nozīmē to, ka Savienības ražotāju ciestie zaudējumi nav izskaidroti. |
| --- | --- |

(103)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona norādīja, ka saskaņā ar pagaidu regulas 11. tabulu vidējā vienības pārdošanas cena Savienības ražošanas nozarē visā attiecīgajā periodā vienmēr ir pārsniegusi vienības ražošanas izmaksas. Iespējams, ka šī starpība nozīmē to, ka Savienības ražotāju ciestie zaudējumi nav izskaidroti.

| (104) | Saistībā ar to tiek norādīts, ka vienības ražošanas izmaksas pagaidu regulas 11. tabulā attiecas tikai uz ražošanas izmaksām, neskaitot pārdošanas, administratīvos un vispārīgos izdevumus. Tādējādi šo vienības izmaksu tiešs salīdzinājums ar vienības pārdošanas cenu neietver peļņu, ko guvuši izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(104)

Saistībā ar to tiek norādīts, ka vienības ražošanas izmaksas pagaidu regulas 11. tabulā attiecas tikai uz ražošanas izmaksām, neskaitot pārdošanas, administratīvos un vispārīgos izdevumus. Tādējādi šo vienības izmaksu tiešs salīdzinājums ar vienības pārdošanas cenu neietver peļņu, ko guvuši izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

4.4.3.2.   Krājumi

| (105) | Ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par krājumu samazināšanos attiecīgajā periodā par 7 %, apgalvojot, ka tā liecina par veselīgu situāciju Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(105)

Ieinteresētās personas iesniedza piezīmes par krājumu samazināšanos attiecīgajā periodā par 7 %, apgalvojot, ka tā liecina par veselīgu situāciju Savienības ražošanas nozarē.

| (106) | Tomēr krājumu samazināšanās attiecīgajā periodā par 7 % izriet tikai no izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas rezultātiem. Patiesi, kā liecina pagaidu regulas 13. tabula, krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā veidoja aptuveni 15 % no saražotās produkcijas. Nenozīmīgās svārstības 14 %–16 % apmērā, ņemot vērā to mēreno raksturu, jāuzskata par normālām krājumu apjomu svārstībām. |
| --- | --- |

(106)

Tomēr krājumu samazināšanās attiecīgajā periodā par 7 % izriet tikai no izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas rezultātiem. Patiesi, kā liecina pagaidu regulas 13. tabula, krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā veidoja aptuveni 15 % no saražotās produkcijas. Nenozīmīgās svārstības 14 %–16 % apmērā, ņemot vērā to mēreno raksturu, jāuzskata par normālām krājumu apjomu svārstībām.

| (107) | Turklāt ieinteresētās personas apgalvoja, ka krājumu līmenis 15 % apmērā no gada produkcijas, kas atbilst aptuveni divu mēnešu apgrozījumam, ir augsts rādītājs nozarē, kas ražo galvenokārt pēc pasūtījuma. Šādu krājumu līmeni liek veidot laika starpība starp ražošanu un dažādiem pārdošanas procesa posmiem, kā arī dažādie pārdošanas modeļi. Tādējādi krājumu līmeni 15 % apmērā no produkcijas nevar uzskatīt par īpaši augstu. |
| --- | --- |

(107)

Turklāt ieinteresētās personas apgalvoja, ka krājumu līmenis 15 % apmērā no gada produkcijas, kas atbilst aptuveni divu mēnešu apgrozījumam, ir augsts rādītājs nozarē, kas ražo galvenokārt pēc pasūtījuma. Šādu krājumu līmeni liek veidot laika starpība starp ražošanu un dažādiem pārdošanas procesa posmiem, kā arī dažādie pārdošanas modeļi. Tādējādi krājumu līmeni 15 % apmērā no produkcijas nevar uzskatīt par īpaši augstu.

| (108) | Komisija apstiprina, ka šie krājumi netiek uzskatīti par nozīmīgu rādītāju izmeklēšanas nolūkiem. |
| --- | --- |

(108)

Komisija apstiprina, ka šie krājumi netiek uzskatīti par nozīmīgu rādītāju izmeklēšanas nolūkiem.

4.4.3.3.   Ieguldījumi

| (109) | Ieinteresētās personas iesniedza piezīmes, norādot, ka Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā ieguldīja milzīgus ieguldījumus, pārsniedzot vienu miljardu euro gadā. Komisija attiecībā uz šo apgalvojumu konstatēja, ka pagaidu regulā minētais ieguldījumu līmenis faktiski bija aktīvu bilances vērtības kopējais neto līmenis. Faktiskais ieguldījumu līmenis ir raksturots turpmākajā tabulā, kas aizstāj attiecīgo rindiņu pagaidu regulas 14. tabulā.

  3. tabula


  Visu Savienības ražotāju ieguldījumi (daļa no kaitējuma rādītājiem) | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 37 490 603 | 48 191 901 | 70 857 777 | 53 367 691 |
| Indekss (2010. gads = 100) | 100 | 129 | 189 | 142 |

(109)

Ieinteresētās personas iesniedza piezīmes, norādot, ka Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā ieguldīja milzīgus ieguldījumus, pārsniedzot vienu miljardu euro gadā. Komisija attiecībā uz šo apgalvojumu konstatēja, ka pagaidu regulā minētais ieguldījumu līmenis faktiski bija aktīvu bilances vērtības kopējais neto līmenis. Faktiskais ieguldījumu līmenis ir raksturots turpmākajā tabulā, kas aizstāj attiecīgo rindiņu pagaidu regulas 14. tabulā.

3. tabula

Visu Savienības ražotāju ieguldījumi (daļa no kaitējuma rādītājiem)

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Izmeklēšanas periods

Ieguldījumi (EUR)

37 490 603

48 191 901

70 857 777

53 367 691

Indekss (2010. gads = 100)

100

129

189

142

| (110) | Faktiskie ieguldījumi palielinājās par 89 procentpunktiem, proti, no 37 miljoniem euro 2010. gadā līdz 70 miljoniem euro 2012. gadā, bet pēc tam samazinājās par 47 procentpunktiem līdz 53 miljoniem euro attiecīgajā periodā. Tomēr šis nominālais palielinājums ir radies, ņemot vērā ļoti zemo ieguldījumu līmeni 2010. gadā. Faktiski ieguldījumu līmenis bija tik zems, ka visā attiecīgajā periodā aktīvu neto bilances vērtība pastāvīgi samazinājās, kā liecina pagaidu regulas 14. tabula. |
| --- | --- |

(110)

Faktiskie ieguldījumi palielinājās par 89 procentpunktiem, proti, no 37 miljoniem euro 2010. gadā līdz 70 miljoniem euro 2012. gadā, bet pēc tam samazinājās par 47 procentpunktiem līdz 53 miljoniem euro attiecīgajā periodā. Tomēr šis nominālais palielinājums ir radies, ņemot vērā ļoti zemo ieguldījumu līmeni 2010. gadā. Faktiski ieguldījumu līmenis bija tik zems, ka visā attiecīgajā periodā aktīvu neto bilances vērtība pastāvīgi samazinājās, kā liecina pagaidu regulas 14. tabula.

| (111) | Kaut arī šis kaitējuma rādītājs attiecīgajā periodā nomināli uzlabojās, tas neietekmē Komisijas vispārējo negatīvo kaitējuma novērtējumu, jo minētais rādītājs visā attiecīgajā periodā bija zems. |
| --- | --- |

(111)

Kaut arī šis kaitējuma rādītājs attiecīgajā periodā nomināli uzlabojās, tas neietekmē Komisijas vispārējo negatīvo kaitējuma novērtējumu, jo minētais rādītājs visā attiecīgajā periodā bija zems.

| (112) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pārskatot ieguldījumus, tāpat būtu jāpārskata arī “ieguldījumu atdeves” rādītājs. Tomēr ieguldījumu atdeves rādītājs raksturo peļņu procentos no ieguldījumu neto bilances vērtības, kā norādīts pagaidu regulas 150. apsvērumā. Tādēļ ieguldījumu rādītāja pārskatīšana neietekmē ieguldījumu atdevi. Līdz ar to ieguldījumu atdeve nav jāpārskata, jo tā tika pareizi norādīta pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(112)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, pārskatot ieguldījumus, tāpat būtu jāpārskata arī “ieguldījumu atdeves” rādītājs. Tomēr ieguldījumu atdeves rādītājs raksturo peļņu procentos no ieguldījumu neto bilances vērtības, kā norādīts pagaidu regulas 150. apsvērumā. Tādēļ ieguldījumu rādītāja pārskatīšana neietekmē ieguldījumu atdevi. Līdz ar to ieguldījumu atdeve nav jāpārskata, jo tā tika pareizi norādīta pagaidu regulā.

| (113) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kopējie ieguldījumi 209 miljonu euro apmērā visā attiecīgajā periodā neatbilst kaitējumu cietušu uzņēmumu uzvedībai. Tomēr, kā iepriekš minēts 110. apsvērumā, ieguldījumu līmenis visā attiecīgajā periodā bija zems. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(113)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kopējie ieguldījumi 209 miljonu euro apmērā visā attiecīgajā periodā neatbilst kaitējumu cietušu uzņēmumu uzvedībai. Tomēr, kā iepriekš minēts 110. apsvērumā, ieguldījumu līmenis visā attiecīgajā periodā bija zems. Tādēļ šo argumentu nevar pieņemt.

| (114) | Citas piezīmes par mikroekonomiskajiem rādītājiem nav saņemtas, tādēļ tiek apstiprināti pārējie pagaidu regulas 135.–151. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(114)

Citas piezīmes par mikroekonomiskajiem rādītājiem nav saņemtas, tādēļ tiek apstiprināti pārējie pagaidu regulas 135.–151. apsvērumā izdarītie secinājumi.

4.5.   Secinājums par kaitējumu

| (115) | Ņemot vērā iepriekš teikto un tā kā nav saņemtas nekādas citas piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 152.–155. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā iepriekš teikto un tā kā nav saņemtas nekādas citas piezīmes, tiek apstiprināti pagaidu regulas 152.–155. apsvērumā izdarītie secinājumi, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (116) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija turklāt pārbaudīja to, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt par iemeslu Savienības ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija turklāt pārbaudīja to, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt par iemeslu Savienības ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam. Komisija nodrošināja, ka iespējamais kaitējums, ko izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, netiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

| (117) | Ieinteresētās personas (eksportējošie ražotāji un izplatītāji) atkārtoja apgalvojumus par cēloņsakarību, kas tika iesniegti provizoriskajā posmā, nesniedzot nekādu jaunu informāciju izskatīšanai. Šī informācija, cita starpā, attiecās uz zemo importa līmeni, importa cenām, kas atkarīgas no izejvielu cenām, importu no citām valstīm un Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikumu. Tā kā nebija nekādu jaunu argumentu, uzskatāms, ka šīs piezīmes ir detalizēti izskatītas pagaidu regulas 156.–208. apsvērumā. Skaidrības labad vairākas piezīmes tiek apspriestas arī turpmāk. |
| --- | --- |

(117)

Ieinteresētās personas (eksportējošie ražotāji un izplatītāji) atkārtoja apgalvojumus par cēloņsakarību, kas tika iesniegti provizoriskajā posmā, nesniedzot nekādu jaunu informāciju izskatīšanai. Šī informācija, cita starpā, attiecās uz zemo importa līmeni, importa cenām, kas atkarīgas no izejvielu cenām, importu no citām valstīm un Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikumu. Tā kā nebija nekādu jaunu argumentu, uzskatāms, ka šīs piezīmes ir detalizēti izskatītas pagaidu regulas 156.–208. apsvērumā. Skaidrības labad vairākas piezīmes tiek apspriestas arī turpmāk.

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (118) | Ieinteresētās personas arī atkārtoja, ka izmeklēšanas periodā imports no attiecīgajām valstīm 4,3 % līmenī no ĶTR un 5,1 % līmenī no Taivānas nevarēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši tādēļ, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa šajā periodā bija aptuveni 80 %. Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 9,8 %–11,4 %, kā izskaidrots 83. apsvērumā. Kaut arī imports var nebūt perfekts konkurences ierobežotājs, kā jau norādīts pagaidu regulas 158. apsvērumā, tas radīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un tādējādi neļāva Savienības ražošanas nozarei nedz saglabāt tās tirgus daļu, nedz kļūst rentablai. Turklāt kā iepriekš secināts 70. apsvērumā, Komisija atzina, ka tika izpildīti nosacījumi kumulatīvam novērtējumam par importa no ĶTR un Taivānas ietekmi, kas izmeklēšanas periodā kopumā bija 9,5 %. |
| --- | --- |

(118)

Ieinteresētās personas arī atkārtoja, ka izmeklēšanas periodā imports no attiecīgajām valstīm 4,3 % līmenī no ĶTR un 5,1 % līmenī no Taivānas nevarēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši tādēļ, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļa šajā periodā bija aptuveni 80 %. Komisija konstatēja, ka izmeklēšanas periodā imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 9,8 %–11,4 %, kā izskaidrots 83. apsvērumā. Kaut arī imports var nebūt perfekts konkurences ierobežotājs, kā jau norādīts pagaidu regulas 158. apsvērumā, tas radīja cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un tādējādi neļāva Savienības ražošanas nozarei nedz saglabāt tās tirgus daļu, nedz kļūst rentablai. Turklāt kā iepriekš secināts 70. apsvērumā, Komisija atzina, ka tika izpildīti nosacījumi kumulatīvam novērtējumam par importa no ĶTR un Taivānas ietekmi, kas izmeklēšanas periodā kopumā bija 9,5 %.

5.2.   Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no Taivānas, kas nenotika par dempinga cenām

| (119) | Kā izskaidrots 66. apsvērumā, pēc piezīmēm par pagaidu informācijas izpaušanu viens Taivānas eksportējošais ražotājs tika atzīts par dempingā neiesaistītu. Tādēļ ir jāanalizē šā importa ietekme uz kopējo situāciju Savienības ražošanas nozarē, jo tas vairs netika iekļauts par dempinga cenām importētajos apjomos. |
| --- | --- |

(119)

Kā izskaidrots 66. apsvērumā, pēc piezīmēm par pagaidu informācijas izpaušanu viens Taivānas eksportējošais ražotājs tika atzīts par dempingā neiesaistītu. Tādēļ ir jāanalizē šā importa ietekme uz kopējo situāciju Savienības ražošanas nozarē, jo tas vairs netika iekļauts par dempinga cenām importētajos apjomos.

| (120) | Tomēr šā importa apjoms visā attiecīgajā periodā bija nenozīmīgs, un tā tirgus daļa visu laiku bija ievērojami mazāka par 1 %. Tādēļ Komisija secināja, ka, ņemot vērā importa no Taivānas, kas nenotika par dempinga cenām, nenozīmīgo apjomu, tas nekādā būtiskā mērā nepalielināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(120)

Tomēr šā importa apjoms visā attiecīgajā periodā bija nenozīmīgs, un tā tirgus daļa visu laiku bija ievērojami mazāka par 1 %. Tādēļ Komisija secināja, ka, ņemot vērā importa no Taivānas, kas nenotika par dempinga cenām, nenozīmīgo apjomu, tas nekādā būtiskā mērā nepalielināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.2.   Imports no citām trešajām valstīm

| (121) | Viens eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka cenas importam no citām valstīm, piemēram, Dienvidkorejas un Dienvidāfrikas, ir zemākas nekā importam no ĶTR, un, kopā ar importu no Indijas, kam cenas ir līdzīgas kā importam no Ķīnas, tas varēja radīt spiedienu uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām. Šī persona arī apgalvoja, ka vidējās cenas šīm trim valstīm ir zemākas par izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo kaitējumu neradošo cenu. |
| --- | --- |

(121)

Viens eksportējošais ražotājs apgalvoja, ka cenas importam no citām valstīm, piemēram, Dienvidkorejas un Dienvidāfrikas, ir zemākas nekā importam no ĶTR, un, kopā ar importu no Indijas, kam cenas ir līdzīgas kā importam no Ķīnas, tas varēja radīt spiedienu uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām. Šī persona arī apgalvoja, ka vidējās cenas šīm trim valstīm ir zemākas par izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo kaitējumu neradošo cenu.

| (122) | Tomēr, kā jau norādīts pagaidu regulas 174. apsvērumā, SSCR sastāv no dažādu marku tērauda, un tas izraisa ievērojamas cenu atšķirības, kuras nevarēja ņemt vērā vidējā Eurostat cenā. Tādēļ nav nozīmes vienkārši salīdzināt vidējās cenas, kas neņem vērā šīs atšķirības. Patiesi, cenu samazinājums ĶTR un Taivānai netika konstatēts, pamatojoties uz vidējām cenām, bet gan uz salīdzinājumu katram ražojumu veidam atsevišķi, kā minēts pagaidu regulas 111. apsvērumā. |
| --- | --- |

(122)

Tomēr, kā jau norādīts pagaidu regulas 174. apsvērumā, SSCR sastāv no dažādu marku tērauda, un tas izraisa ievērojamas cenu atšķirības, kuras nevarēja ņemt vērā vidējā Eurostat cenā. Tādēļ nav nozīmes vienkārši salīdzināt vidējās cenas, kas neņem vērā šīs atšķirības. Patiesi, cenu samazinājums ĶTR un Taivānai netika konstatēts, pamatojoties uz vidējām cenām, bet gan uz salīdzinājumu katram ražojumu veidam atsevišķi, kā minēts pagaidu regulas 111. apsvērumā.

| (123) | Tā pati persona arī apgalvoja, ka imports no Indijas un Dienvidkorejas būtiski samazinājās gan absolūtos skaitļos, gan relatīvi. Tādēļ iespējams, ka šo valstu izslēgšana nebūtu objektīva. |
| --- | --- |

(123)

Tā pati persona arī apgalvoja, ka imports no Indijas un Dienvidkorejas būtiski samazinājās gan absolūtos skaitļos, gan relatīvi. Tādēļ iespējams, ka šo valstu izslēgšana nebūtu objektīva.

| (124) | Attiecībā uz Dienvidkoreju visā attiecīgajā periodā tās tirgus daļa palielinājās no 2,3 % līdz 2,8 %, pieaugot tikai par 0,5 procentpunktiem. Kaut arī imports no Indijas palielinājās straujāk, visā attiecīgajā periodā tai piederēja ļoti maza tirgus daļa, nepārsniedzot 2 %. Tas liecina par objektīvām atšķirībām starp situāciju ĶTR un Taivānā, no vienas puses, un Indijā un Dienvidkorejā, no otras puses. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz Dienvidkoreju visā attiecīgajā periodā tās tirgus daļa palielinājās no 2,3 % līdz 2,8 %, pieaugot tikai par 0,5 procentpunktiem. Kaut arī imports no Indijas palielinājās straujāk, visā attiecīgajā periodā tai piederēja ļoti maza tirgus daļa, nepārsniedzot 2 %. Tas liecina par objektīvām atšķirībām starp situāciju ĶTR un Taivānā, no vienas puses, un Indijā un Dienvidkorejā, no otras puses.

| (125) | Tā pati persona arī norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kas izraisīja vispārējo cenu palielināšanos 2011. gadā un kas izraisīja cenu samazināšanos 2012. gadā. |
| --- | --- |

(125)

Tā pati persona arī norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kas izraisīja vispārējo cenu palielināšanos 2011. gadā un kas izraisīja cenu samazināšanos 2012. gadā.

| (126) | Pagaidu regulas 138. apsvērums paskaidro, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nosaka izejvielu, galvenokārt hroma un niķeļa, mainīgās izmaksas. Tā kā citu trešo valstu cenām ir līdzīga tendence, var pieņemt, ka arī iemesli cenu izmaiņām ir līdzīgi. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 174. apsvērumā, SSCR sastāv no dažādu marku tērauda, un tas izraisa ievērojamas cenu atšķirības, kuras nevarēja ņemt vērā vidējā Eurostat cenā. |
| --- | --- |

(126)

Pagaidu regulas 138. apsvērums paskaidro, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nosaka izejvielu, galvenokārt hroma un niķeļa, mainīgās izmaksas. Tā kā citu trešo valstu cenām ir līdzīga tendence, var pieņemt, ka arī iemesli cenu izmaiņām ir līdzīgi. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 174. apsvērumā, SSCR sastāv no dažādu marku tērauda, un tas izraisa ievērojamas cenu atšķirības, kuras nevarēja ņemt vērā vidējā Eurostat cenā.

| (127) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka importu no Dienvidkorejas, Indijas un Dienvidāfrikas nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jo izmeklēšanas periodā tam kumulatīvi piederēja 6,3 % tirgus daļa. Tomēr neviens no šiem importa apjomiem pagaidu regulā netika atzīts par nenozīmīgu, un to ietekme tika pienācīgi analizēta. |
| --- | --- |

(127)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka importu no Dienvidkorejas, Indijas un Dienvidāfrikas nevar uzskatīt par nenozīmīgu, jo izmeklēšanas periodā tam kumulatīvi piederēja 6,3 % tirgus daļa. Tomēr neviens no šiem importa apjomiem pagaidu regulā netika atzīts par nenozīmīgu, un to ietekme tika pienācīgi analizēta.

| (128) | Tā pati persona arī apgalvoja, ka imports no ĶTR lielā mērā attiecās uz 304. sēriju. Citiem ražojumu veidiem, piemēram, 316., 316L un 321. sērijai, cena ir augstāka, jo tiem visiem ir augstāks niķeļa saturs. Tādējādi, neraugoties uz apgalvojumu pagaidu regulas 174. apsvērumā, importam no citām trešajām valstīm jābūt vai nu atbilstošam 200. sērijām (kas Savienībā ir nišas ražojums), vai arī par būtiski zemākām dempinga cenām. Tādēļ šajā prasībā tika norādīts, ka vidējā cena no ĶTR ir salīdzinoši zema, jo iespējams, ka tikai nišas ražojumiem ir zemāka cena nekā vispopulārākajai markai, ko pārdod Ķīnas eksportētāji. |
| --- | --- |

(128)

Tā pati persona arī apgalvoja, ka imports no ĶTR lielā mērā attiecās uz 304. sēriju. Citiem ražojumu veidiem, piemēram, 316., 316L un 321. sērijai, cena ir augstāka, jo tiem visiem ir augstāks niķeļa saturs. Tādējādi, neraugoties uz apgalvojumu pagaidu regulas 174. apsvērumā, importam no citām trešajām valstīm jābūt vai nu atbilstošam 200. sērijām (kas Savienībā ir nišas ražojums), vai arī par būtiski zemākām dempinga cenām. Tādēļ šajā prasībā tika norādīts, ka vidējā cena no ĶTR ir salīdzinoši zema, jo iespējams, ka tikai nišas ražojumiem ir zemāka cena nekā vispopulārākajai markai, ko pārdod Ķīnas eksportētāji.

| (129) | Šajā novērtējumā tomēr pilnībā nav ņemtas vērā lētās 400. markas sērijas, kas Savienībā ir izplatīts ražojums, kā norādīts pagaidu regulas 189. apsvērumā. Patiesi, ĶTR eksportēja salīdzinoši lielu īpatsvaru dārgo 300. sērijas ražojumu. To apliecina fakts, ka ĶTR un Taivānai bija līdzīga samazinājuma starpība, neraugoties uz to, ka Ķīnas cenas izmeklēšanas periodā vidēji bija par vairāk nekā EUR 100 augstākas nekā Taivānas cenas, kā izklāstīts pagaidu regulas 7. tabulā. |
| --- | --- |

(129)

Šajā novērtējumā tomēr pilnībā nav ņemtas vērā lētās 400. markas sērijas, kas Savienībā ir izplatīts ražojums, kā norādīts pagaidu regulas 189. apsvērumā. Patiesi, ĶTR eksportēja salīdzinoši lielu īpatsvaru dārgo 300. sērijas ražojumu. To apliecina fakts, ka ĶTR un Taivānai bija līdzīga samazinājuma starpība, neraugoties uz to, ka Ķīnas cenas izmeklēšanas periodā vidēji bija par vairāk nekā EUR 100 augstākas nekā Taivānas cenas, kā izklāstīts pagaidu regulas 7. tabulā.

5.2.3.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (130) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka eksporta cenu samazinājums par 11 %, kas redzams pagaidu regulas 16. tabulā, liecina par to, ka šis cenu samazinājums ir palielinājis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(130)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka eksporta cenu samazinājums par 11 %, kas redzams pagaidu regulas 16. tabulā, liecina par to, ka šis cenu samazinājums ir palielinājis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (131) | Tādēļ pagaidu regulas 138. apsvērums paskaidro, ka gan izmaksas, gan cenas nosaka izejvielu, galvenokārt hroma un niķeļa, mainīgās izmaksas. Cenu samazinājums eksporta tirgos ir līdzīgs cenu samazinājumam Savienības tirgū, tādēļ to nosaka tie paši izmaksu faktori. |
| --- | --- |

(131)

Tādēļ pagaidu regulas 138. apsvērums paskaidro, ka gan izmaksas, gan cenas nosaka izejvielu, galvenokārt hroma un niķeļa, mainīgās izmaksas. Cenu samazinājums eksporta tirgos ir līdzīgs cenu samazinājumam Savienības tirgū, tādēļ to nosaka tie paši izmaksu faktori.

| (132) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka nav sniegts nekāds vērtējums vai paskaidrojums par eksporta cenu samazināšanos. Tādēļ iepriekšējais apsvērums nepārprotami pievēršas šai problēmai, paskaidrojot, ka eksporta cenu samazināšanās ir atkarīga no izejvielu mainīgajām izmaksām. |
| --- | --- |

(132)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka nav sniegts nekāds vērtējums vai paskaidrojums par eksporta cenu samazināšanos. Tādēļ iepriekšējais apsvērums nepārprotami pievēršas šai problēmai, paskaidrojot, ka eksporta cenu samazināšanās ir atkarīga no izejvielu mainīgajām izmaksām.

5.2.4.   Jaudas pārpalikums

| (133) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka zemo jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē izraisīja pārmērīgās jaudas, kas tika uzstādītas pirms 2010. gada. Tomēr 2010. gads bija gads ar visaugstāko jaudas izmantojumu visā attiecīgajā periodā. Jāatgādina, ka attiecīgajā periodā jaudas izmantojums samazinājās no 77 % līdz 70 %, galvenokārt tādēļ, ka samazinājās ražošanas apjomi. Imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm lika Savienības ražošanas nozarei samazināt ražošanu augošā tirgū. Tādēļ var uzskatīt, ka ražošanas jaudas izmantojuma samazināšanos nevarēja izraisīt pārmērīgās jaudas, kas tika uzstādītas pirms 2010. gada. |
| --- | --- |

(133)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka zemo jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē izraisīja pārmērīgās jaudas, kas tika uzstādītas pirms 2010. gada. Tomēr 2010. gads bija gads ar visaugstāko jaudas izmantojumu visā attiecīgajā periodā. Jāatgādina, ka attiecīgajā periodā jaudas izmantojums samazinājās no 77 % līdz 70 %, galvenokārt tādēļ, ka samazinājās ražošanas apjomi. Imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm lika Savienības ražošanas nozarei samazināt ražošanu augošā tirgū. Tādēļ var uzskatīt, ka ražošanas jaudas izmantojuma samazināšanos nevarēja izraisīt pārmērīgās jaudas, kas tika uzstādītas pirms 2010. gada.

5.2.5.   Konkurences problēmas

| (134) | Attiecībā uz konkurences problēmu cēloņsakarības analīzi, kas izklāstīta pagaidu regulas 183.–194. apsvērumā, viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmi, ka Komisijas analīze nav bijusi pietiekama. Komisija esot ignorējusi tās apgalvojumus un nepareizi interpretējusi konstatējumus Outokumpu/INOXUM apvienošanās lietā, kā arī šajā izmeklēšanā konstatētos faktus. Pamatojot šādu apgalvojumu, minētā persona norādīja, ka četri lielākie Savienības ražotāji joprojām dominē tirgū, turot aptuveni 80 % tirgus daļu. |
| --- | --- |

(134)

Attiecībā uz konkurences problēmu cēloņsakarības analīzi, kas izklāstīta pagaidu regulas 183.–194. apsvērumā, viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmi, ka Komisijas analīze nav bijusi pietiekama. Komisija esot ignorējusi tās apgalvojumus un nepareizi interpretējusi konstatējumus Outokumpu/INOXUM apvienošanās lietā, kā arī šajā izmeklēšanā konstatētos faktus. Pamatojot šādu apgalvojumu, minētā persona norādīja, ka četri lielākie Savienības ražotāji joprojām dominē tirgū, turot aptuveni 80 % tirgus daļu.

| (135) | Šāds apgalvojums ir faktiski nepareizs. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa izmeklēšanas periodā patiesi bija 80 %, kā minēts pagaidu regulas 9. tabulā. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 90. apsvērumā, Savienības ražošanas nozari veido deviņi zināmi ražotāji. Tostarp jāmin četri lielākie integrētie ražotāji un pieci mazāki ražotāji. |
| --- | --- |

(135)

Šāds apgalvojums ir faktiski nepareizs. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa izmeklēšanas periodā patiesi bija 80 %, kā minēts pagaidu regulas 9. tabulā. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 90. apsvērumā, Savienības ražošanas nozari veido deviņi zināmi ražotāji. Tostarp jāmin četri lielākie integrētie ražotāji un pieci mazāki ražotāji.

| (136) | Tā pati persona apgalvoja, ka Konkurences ģenerāldirektorāts ir konstatējis, ka “tirgū darbojas tikai četri lielākie ES dalībnieki, kuriem seko virkne mazu ne-Eiropas dalībnieku, no kuriem katrs pārstāv ne vairāk kā 5 % tirgus”, atsaucoties uz Outokumpu/INOXUM apvienošanas lēmuma 351. apsvērumu. |
| --- | --- |

(136)

Tā pati persona apgalvoja, ka Konkurences ģenerāldirektorāts ir konstatējis, ka “tirgū darbojas tikai četri lielākie ES dalībnieki, kuriem seko virkne mazu ne-Eiropas dalībnieku, no kuriem katrs pārstāv ne vairāk kā 5 % tirgus”, atsaucoties uz Outokumpu/INOXUM apvienošanas lēmuma 351. apsvērumu.

| (137) | Taču šis citāts ir neprecīzs. Saskaņā ar precīzo citātu “tirgū darbojas tikai četri lielākie dalībnieki, kuriem seko virkne mazu Eiropas un ne-Eiropas dalībnieku”. Tādējādi ir skaidrs, ka šī persona ir nepareizi citējusi Outokumpu/INOXUM apvienošanas lēmumu, pilnībā ignorējot piecus mazākos Savienības ražotājus. |
| --- | --- |

(137)

Taču šis citāts ir neprecīzs. Saskaņā ar precīzo citātu “tirgū darbojas tikai četri lielākie dalībnieki, kuriem seko virkne mazu Eiropas un ne-Eiropas dalībnieku”. Tādējādi ir skaidrs, ka šī persona ir nepareizi citējusi Outokumpu/INOXUM apvienošanas lēmumu, pilnībā ignorējot piecus mazākos Savienības ražotājus.

| (138) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atzina, ka ir izslēgusi mazos Eiropas dalībniekus no citāta, jo tie katrs pārstāv ne vairāk kā 5 % tirgus. Tomēr tā uzstāja, ka četriem lielajiem integrētajiem dalībniekiem pieder 80 % tirgus daļa, atsaucoties uz iepriekšējo 135. apsvērumu. Taču, kā norādīts šajā apsvērumā, 80 % tirgus daļa pieder visiem deviņiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Tādēļ šis apgalvojums ir faktiski nepareizs, un to var attiecīgi noraidīt. |
| --- | --- |

(138)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atzina, ka ir izslēgusi mazos Eiropas dalībniekus no citāta, jo tie katrs pārstāv ne vairāk kā 5 % tirgus. Tomēr tā uzstāja, ka četriem lielajiem integrētajiem dalībniekiem pieder 80 % tirgus daļa, atsaucoties uz iepriekšējo 135. apsvērumu. Taču, kā norādīts šajā apsvērumā, 80 % tirgus daļa pieder visiem deviņiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Tādēļ šis apgalvojums ir faktiski nepareizs, un to var attiecīgi noraidīt.

| (139) | Tā pati persona atsaucās uz pagaidu regulas 187. apsvērumu, apgalvojot, ka pieņēmums, “pat ja pašlaik importa radītais ierobežojums, iespējams, nav būtisks, nākotnē tas varētu palielināties”, ir tīri spekulatīvs un atsaucas uz hipotētisku iespējamību nākotnē. Šāds novērtējums ir nepareizs. Citētais pieņēmums ir pārņemts no Outokumpu/INOXUM apvienošanas lēmuma, un tādējādi apgalvojums “nākotnē” attiecas uz notikumiem pēc apvienošanas lēmuma pieņemšanas. Kā paskaidrots tajā pašā pagaidu regulas apsvērumā, imports no ĶTR un Taivānas attiecīgajā periodā palielinājās par 70 %. Turklāt reģistrācijas regulā ir izklāstīts, ka 2014. gadā imports no ĶTR palielinājās vēl par 115 % un no Taivānas – par 66 % (7). Šāda pastāvīga importa apjomu palielināšanās liecina, ka minētais pieņēmums nebija spekulatīvs un apjomu palielināšanās nebija “hipotētiska iespējamība nākotnē”, bet tā īstenojās laikā starp Outokumpu/INOXUM apvienošanas lēmuma pieņemšanu un pagaidu regulas publicēšanu. |
| --- | --- |

(139)

Tā pati persona atsaucās uz pagaidu regulas 187. apsvērumu, apgalvojot, ka pieņēmums, “pat ja pašlaik importa radītais ierobežojums, iespējams, nav būtisks, nākotnē tas varētu palielināties”, ir tīri spekulatīvs un atsaucas uz hipotētisku iespējamību nākotnē. Šāds novērtējums ir nepareizs. Citētais pieņēmums ir pārņemts no Outokumpu/INOXUM apvienošanas lēmuma, un tādējādi apgalvojums “nākotnē” attiecas uz notikumiem pēc apvienošanas lēmuma pieņemšanas. Kā paskaidrots tajā pašā pagaidu regulas apsvērumā, imports no ĶTR un Taivānas attiecīgajā periodā palielinājās par 70 %. Turklāt reģistrācijas regulā ir izklāstīts, ka 2014. gadā imports no ĶTR palielinājās vēl par 115 % un no Taivānas – par 66 % (7). Šāda pastāvīga importa apjomu palielināšanās liecina, ka minētais pieņēmums nebija spekulatīvs un apjomu palielināšanās nebija “hipotētiska iespējamība nākotnē”, bet tā īstenojās laikā starp Outokumpu/INOXUM apvienošanas lēmuma pieņemšanu un pagaidu regulas publicēšanu.

| (140) | Tā kā jauna ticama informācija par šo jomu nav saņemta, Komisija apstiprina savu konstatējumu pagaidu regulas 183.–194. apsvērumā, ka konkurences apstākļi Savienībā nespēja novērst situāciju, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(140)

Tā kā jauna ticama informācija par šo jomu nav saņemta, Komisija apstiprina savu konstatējumu pagaidu regulas 183.–194. apsvērumā, ka konkurences apstākļi Savienībā nespēja novērst situāciju, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.6.   Importa apjomu iespējamās cikliskās izmaiņas

| (141) | Pagaidu regulas 105. apsvērumā tika secināts, ka importa apjoms attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, izņemot 2012. gadu. Taču ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmaiņas importa apjomos neliecina par pastāvīgi pieaugošu tendenci attiecīgajā periodā, bet gan drīzāk par cikliskām izmaiņām, kad 2010. un 2012. gads atradās “importa apakšā” un 2011. un 2013. gads bija “importa virsotnes”. Lai novērtētu šo apgalvojumu, imports no attiecīgajām valstīm, par ko informēja Eurostat, tika izvērtēts ilgākā laikposmā. Lai ievērotu konfidencialitāti, netika izslēgti arī nenozīmīgie importa apjomi no Taivānas eksportējošā ražotāja, kas tika atzīts par dempingā neiesaistītu. Tomēr tiem nebija nekādas ietekmes uz 4. tabulā redzamo tendenci.

  4. tabula


  Importa apjomi no attiecīgajām valstīm | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | Izmeklēšanas periods | 2014. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjomi (tonnās) | 87 517 | 184 140 | 269 845 | 220 151 | 312 517 | 583 460 |
| Indekss (2010. gads = 100) | 48 | 100 | 147 | 120 | 170 | 317 |
| Avots:
  Eurostat. |

(141)

Pagaidu regulas 105. apsvērumā tika secināts, ka importa apjoms attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās, izņemot 2012. gadu. Taču ieinteresētās personas apgalvoja, ka izmaiņas importa apjomos neliecina par pastāvīgi pieaugošu tendenci attiecīgajā periodā, bet gan drīzāk par cikliskām izmaiņām, kad 2010. un 2012. gads atradās “importa apakšā” un 2011. un 2013. gads bija “importa virsotnes”. Lai novērtētu šo apgalvojumu, imports no attiecīgajām valstīm, par ko informēja Eurostat, tika izvērtēts ilgākā laikposmā. Lai ievērotu konfidencialitāti, netika izslēgti arī nenozīmīgie importa apjomi no Taivānas eksportējošā ražotāja, kas tika atzīts par dempingā neiesaistītu. Tomēr tiem nebija nekādas ietekmes uz 4. tabulā redzamo tendenci.

4. tabula

Importa apjomi no attiecīgajām valstīm

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Izmeklēšanas periods

2014. g.

Importa apjomi (tonnās)

87 517

184 140

269 845

220 151

312 517

583 460

Indekss (2010. gads = 100)

48

100

147

120

170

317

Avots:
  Eurostat.

| (142) | Šī importa statistika liecina, ka attiecībā uz 2009.–2014. gada laikposmu 2012. gads bija vienīgais izņēmums, bet citādi – importa apjomi no attiecīgajām valstīm pieauga. |
| --- | --- |

(142)

Šī importa statistika liecina, ka attiecībā uz 2009.–2014. gada laikposmu 2012. gads bija vienīgais izņēmums, bet citādi – importa apjomi no attiecīgajām valstīm pieauga.

5.2.7.   Pārdošanas apjomu un ražošanas samazināšanās, neraugoties uz pieaugošo pasūtījumu skaitu

| (143) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares mazie ražošanas un pārdošanas apjomi samazinās, neraugoties uz pieaugošajiem pasūtījumu apjomiem. Patiesi, informācija šajā sūdzībā liecina, ka pasūtījumu apjoms pārsniedz pārdošanas apjomu ar ievērojamu starpību. Tomēr šie abi dati nav tieši salīdzināmi, jo tie nav aprēķināti uz vienāda pamata. Atbildot uz šo apgalvojumu, pēc pagaidu informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare iesniedza papildu informāciju par minēto datu salīdzināmību. Salīdzinot informāciju par pasūtījumiem un pārdošanas apjomiem uz salīdzināma pamata, šī starpība patiesi ir nenozīmīga. |
| --- | --- |

(143)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares mazie ražošanas un pārdošanas apjomi samazinās, neraugoties uz pieaugošajiem pasūtījumu apjomiem. Patiesi, informācija šajā sūdzībā liecina, ka pasūtījumu apjoms pārsniedz pārdošanas apjomu ar ievērojamu starpību. Tomēr šie abi dati nav tieši salīdzināmi, jo tie nav aprēķināti uz vienāda pamata. Atbildot uz šo apgalvojumu, pēc pagaidu informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare iesniedza papildu informāciju par minēto datu salīdzināmību. Salīdzinot informāciju par pasūtījumiem un pārdošanas apjomiem uz salīdzināma pamata, šī starpība patiesi ir nenozīmīga.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (144) | Tā kā citas piezīmes par cēloņsakarību nav saņemtas, tiek apstiprināti pārējie pagaidu regulas 156.–208. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(144)

Tā kā citas piezīmes par cēloņsakarību nav saņemtas, tiek apstiprināti pārējie pagaidu regulas 156.–208. apsvērumā izdarītie secinājumi.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (145) | Kā minēts pagaidu regulas 209. apsvērumā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, neraugoties uz to, ka ir konstatēts kaitējošs dempings. |
| --- | --- |

(145)

Kā minēts pagaidu regulas 209. apsvērumā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, neraugoties uz to, ka ir konstatēts kaitējošs dempings.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (146) | Kā minēts pagaidu regulas 210.–212. apsvērumā, lielākā daļa Savienības ražošanas nozares atbalstīja pasākumu noteikšanu, bet lielākais Savienības ražotājs (Outokumpu) turpināja klusēt. Turklāt viens augstas precizitātes lokšņu kā attiecīgā ražojuma ražotājs izteica atbalstu šiem pasākumiem pēc pagaidu regulas publicēšanas. |
| --- | --- |

(146)

Kā minēts pagaidu regulas 210.–212. apsvērumā, lielākā daļa Savienības ražošanas nozares atbalstīja pasākumu noteikšanu, bet lielākais Savienības ražotājs (Outokumpu) turpināja klusēt. Turklāt viens augstas precizitātes lokšņu kā attiecīgā ražojuma ražotājs izteica atbalstu šiem pasākumiem pēc pagaidu regulas publicēšanas.

6.2.   Nesaistīto importētāju un izplatītāju intereses

| (147) | Kā jau iepriekš teikts 7. apsvērumā, lai varētu detalizēti novērtēt iesniegto apgalvojumu atbilstību īstenībai, Komisija veica pārbaudes apmeklējumus triju importētāju un divu lietotāju telpās Itālijā un Polijā. |
| --- | --- |

(147)

Kā jau iepriekš teikts 7. apsvērumā, lai varētu detalizēti novērtēt iesniegto apgalvojumu atbilstību īstenībai, Komisija veica pārbaudes apmeklējumus triju importētāju un divu lietotāju telpās Itālijā un Polijā.

| (148) | Kā minēts pagaidu regulas 213.–217. apsvērumā, nesaistītie importētāji un izplatītāji šajā lietā iesaistījās ļoti aktīvi, kopumā iebilstot pret pasākumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(148)

Kā minēts pagaidu regulas 213.–217. apsvērumā, nesaistītie importētāji un izplatītāji šajā lietā iesaistījās ļoti aktīvi, kopumā iebilstot pret pasākumu noteikšanu.

| (149) | Viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes par kvalitātes atšķirībām. Tā apgalvoja, ka kvalitāte, ko nodrošina Indijas un ASV SSCR ražotāji, neatbilst tādam pašam standarta līmenim kā Savienības ražošanas nozares ražojumi vai imports no ĶTR un Taivānas. Šis apgalvojums netika pamatots. Kā minēts pagaidu regulas 101. apsvērumā, ražotāji kopumā atbilst vienādiem pasaules līmeņa standartiem, un netika saņemti nekādi pierādījumi, ka to nevarētu teikt par Indijas vai ASV ražotājiem. |
| --- | --- |

(149)

Viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes par kvalitātes atšķirībām. Tā apgalvoja, ka kvalitāte, ko nodrošina Indijas un ASV SSCR ražotāji, neatbilst tādam pašam standarta līmenim kā Savienības ražošanas nozares ražojumi vai imports no ĶTR un Taivānas. Šis apgalvojums netika pamatots. Kā minēts pagaidu regulas 101. apsvērumā, ražotāji kopumā atbilst vienādiem pasaules līmeņa standartiem, un netika saņemti nekādi pierādījumi, ka to nevarētu teikt par Indijas vai ASV ražotājiem.

6.3.   Lietotāju intereses

| (150) | Vairāki eksportējošie ražotāji un izplatītāji atkārtoja savas bažas par šo pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz lietotājiem. Tomēr paši lietotāji nepiekrita šādām bažām, un lietotāju iesaistes pakāpe šajā lietā bija ļoti zema. |
| --- | --- |

(150)

Vairāki eksportējošie ražotāji un izplatītāji atkārtoja savas bažas par šo pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz lietotājiem. Tomēr paši lietotāji nepiekrita šādām bažām, un lietotāju iesaistes pakāpe šajā lietā bija ļoti zema.

6.4.   Citu personu intereses

| (151) | Visbeidzot, Vācijas metālapstrādes arodbiedrība (IG Metall) izteica atbalstu minētajiem pasākumiem. Tā pauda bažas par importa par dempinga cenām negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares situāciju. Šī arodbiedrība pārstāv arī darba ņēmējus nozīmīgās lietotāju nozarēs, piemēram, automobiļu un mājsaimniecības preču nozarēs. |
| --- | --- |

(151)

Visbeidzot, Vācijas metālapstrādes arodbiedrība (IG Metall) izteica atbalstu minētajiem pasākumiem. Tā pauda bažas par importa par dempinga cenām negatīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozares situāciju. Šī arodbiedrība pārstāv arī darba ņēmējus nozīmīgās lietotāju nozarēs, piemēram, automobiļu un mājsaimniecības preču nozarēs.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (152) | Tā kā citas piezīmes par Savienības interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 209.–222. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(152)

Tā kā citas piezīmes par Savienības interesēm nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 209.–222. apsvērumā izdarītie secinājumi.

7.   ATPAKAĻEJOŠAIS SPĒKS

| (153) | Attiecībā uz antidempinga pasākumu iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, ir jāizvērtē pamatregulas 10. panta 4. punktā noteiktie kritēriji. Saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu viens no galvenajiem kritērijiem, kas jāievēro, ir šāds – “importa apjoms turpina ievērojami pieaugt”, “papildus tam importa līmenim, kas radījis zaudējumus izmeklēšanas laikā”. |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz antidempinga pasākumu iespējamo piemērošanu ar atpakaļejošu spēku, ir jāizvērtē pamatregulas 10. panta 4. punktā noteiktie kritēriji. Saskaņā ar 10. panta 4. punkta b) apakšpunktu viens no galvenajiem kritērijiem, kas jāievēro, ir šāds – “importa apjoms turpina ievērojami pieaugt”, “papildus tam importa līmenim, kas radījis zaudējumus izmeklēšanas laikā”.

| (154) | Salīdzinot SSCR importa apjomu mēneša vidējo rādītāju (8) izmeklēšanas periodā ar mēneša vidējiem importa apjomiem reģistrācijas periodā (no 2014. gada 17. decembra līdz 2015. gada 25. martam), redzams, ka reģistrācijas periodā importa apjomi samazinājās. Patiesi, kā norādīts pagaidu regulas 6. tabulā, no attiecīgajām valstīm importētais mēneša vidējais SSCR apjoms izmeklēšanas laikā bija 26 043 tonnas (9). Salīdzinājumam, reģistrācijas periodā mēneša vidējais SSCR importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija aptuveni 22 000 tonnas jeb aptuveni par 15 % mazāks. Tāpat, lai ievērotu konfidencialitāti, netika izslēgti nenozīmīgie importa apjomi no Taivānas eksportējošā ražotāja, kas tika atzīts par dempingā neiesaistītu. |
| --- | --- |

(154)

Salīdzinot SSCR importa apjomu mēneša vidējo rādītāju (8) izmeklēšanas periodā ar mēneša vidējiem importa apjomiem reģistrācijas periodā (no 2014. gada 17. decembra līdz 2015. gada 25. martam), redzams, ka reģistrācijas periodā importa apjomi samazinājās. Patiesi, kā norādīts pagaidu regulas 6. tabulā, no attiecīgajām valstīm importētais mēneša vidējais SSCR apjoms izmeklēšanas laikā bija 26 043 tonnas (9). Salīdzinājumam, reģistrācijas periodā mēneša vidējais SSCR importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija aptuveni 22 000 tonnas jeb aptuveni par 15 % mazāks. Tāpat, lai ievērotu konfidencialitāti, netika izslēgti nenozīmīgie importa apjomi no Taivānas eksportējošā ražotāja, kas tika atzīts par dempingā neiesaistītu.

| (155) | Tādējādi kritērijs par importa būtisku papildu palielināšanos nav izpildīts. Līdz ar to tiek secināts, ka galīgo antidempinga maksājumu nevar iekasēt ar atpakaļejošu spēku pirms pagaidu pasākumu piemērošanas datuma. |
| --- | --- |

(155)

Tādējādi kritērijs par importa būtisku papildu palielināšanos nav izpildīts. Līdz ar to tiek secināts, ka galīgo antidempinga maksājumu nevar iekasēt ar atpakaļejošu spēku pirms pagaidu pasākumu piemērošanas datuma.

| (156) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona pieprasīja šā maksājuma iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku un apgalvoja, ka Komisija ir apsvērusi nepareizu periodu, nosakot, vai noteikt pasākumus ar atpakaļejošu spēku. Šī persona apgalvoja, ka, nosakot, vai importam ir bijis būtisks papildu palielinājums, ir jāņem vērā importa izmaiņas visā laikposmā pēc izmeklēšanas perioda. |
| --- | --- |

(156)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona pieprasīja šā maksājuma iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku un apgalvoja, ka Komisija ir apsvērusi nepareizu periodu, nosakot, vai noteikt pasākumus ar atpakaļejošu spēku. Šī persona apgalvoja, ka, nosakot, vai importam ir bijis būtisks papildu palielinājums, ir jāņem vērā importa izmaiņas visā laikposmā pēc izmeklēšanas perioda.

| (157) | Minētā persona norādīja uz importa pieaugumu laikā no 2014. gada februāra līdz decembrim, proti, sākot no brīža pirms izmeklēšanas ierosināšanas un beidzot aptuveni divas nedēļas pēc importa reģistrēšanas sākuma. Patiesi, izmaiņas importa apjomos liecina par pieaugumu minētajā laikposmā, tomēr šāds pieaugums neradīja iespēju, ka no 2015. gada 26. marta noteikto pasākumu koriģējošā ietekme tiktu nopietni apdraudēta, ja no 2014. gada 17. decembra netiktu noteikti papildu pasākumi. |
| --- | --- |

(157)

Minētā persona norādīja uz importa pieaugumu laikā no 2014. gada februāra līdz decembrim, proti, sākot no brīža pirms izmeklēšanas ierosināšanas un beidzot aptuveni divas nedēļas pēc importa reģistrēšanas sākuma. Patiesi, izmaiņas importa apjomos liecina par pieaugumu minētajā laikposmā, tomēr šāds pieaugums neradīja iespēju, ka no 2015. gada 26. marta noteikto pasākumu koriģējošā ietekme tiktu nopietni apdraudēta, ja no 2014. gada 17. decembra netiktu noteikti papildu pasākumi.

| (158) | Iemesls ir tāds, ka pēc 2014. gada jūlija (drīz vien pēc izmeklēšanas ierosināšanas) un pat vēl vairāk – pēc 2014. gada decembra (reģistrācijas sākuma) izmaiņas importa apjomos liecināja par lejupejošu tendenci, sasniedzot tādus pašus importa līmeņus kā izmeklēšanas periodā un pat vēl zemākus, kā iepriekš norādīts 154. apsvērumā. Attiecībā uz laikposmu, par kuru šī persona pieprasīja maksājuma iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku (laikposmu, kas ierobežots ar 90 dienām pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, proti, no 2014. gada 26. decembra līdz 2015. gada 25. martam), izmaiņas importa apjomos noteikti neraksturo palielinājums, bet gan samazinājums, tādēļ šiem importa apjomiem nevar piedēvēt kaitīgu ietekmi. |
| --- | --- |

(158)

Iemesls ir tāds, ka pēc 2014. gada jūlija (drīz vien pēc izmeklēšanas ierosināšanas) un pat vēl vairāk – pēc 2014. gada decembra (reģistrācijas sākuma) izmaiņas importa apjomos liecināja par lejupejošu tendenci, sasniedzot tādus pašus importa līmeņus kā izmeklēšanas periodā un pat vēl zemākus, kā iepriekš norādīts 154. apsvērumā. Attiecībā uz laikposmu, par kuru šī persona pieprasīja maksājuma iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku (laikposmu, kas ierobežots ar 90 dienām pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, proti, no 2014. gada 26. decembra līdz 2015. gada 25. martam), izmaiņas importa apjomos noteikti neraksturo palielinājums, bet gan samazinājums, tādēļ šiem importa apjomiem nevar piedēvēt kaitīgu ietekmi.

| (159) | Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskatīja, ka nebija izpildīti juridiskie nosacījumi tās diskrecionāro pilnvaru izmantošanai saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(159)

Pamatojoties uz minēto, Komisija uzskatīja, ka nebija izpildīti juridiskie nosacījumi tās diskrecionāro pilnvaru izmantošanai saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu.

8.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (160) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu, ir jānosaka galīgie antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importu, ir jānosaka galīgie antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā.

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (161) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka mērķa peļņu nedrīkst aprēķināt, kā pamatu izmantojot 2007. gadu, jo iespējams, ka tas izņēmuma kārtā tērauda rūpniecībai bija labs gads. Tomēr Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka 2004.–2007. gada laikposmā 2007. gads patiesībā bija tikai trešais labākais gads attiecībā uz nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(161)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka mērķa peļņu nedrīkst aprēķināt, kā pamatu izmantojot 2007. gadu, jo iespējams, ka tas izņēmuma kārtā tērauda rūpniecībai bija labs gads. Tomēr Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka 2004.–2007. gada laikposmā 2007. gads patiesībā bija tikai trešais labākais gads attiecībā uz nozares rentabilitāti.

| (162) | Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka 2007. gads tiešām bija izņēmums, jo tas sastāvēja no ceturkšņiem ar ļoti atšķirīgiem rezultātiem. Patiesi, pirmajos divos 2007. gada ceturkšņos nozares rezultāti bija ļoti labi, sasniedzot peļņas normu virs 10 %. Tomēr abi otrie ceturkšņi liecināja par krasi atšķirīgu ainu, kad peļņas norma tikai nedaudz pārsniedza lūzuma punktu vai pat bija negatīva. |
| --- | --- |

(162)

Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka 2007. gads tiešām bija izņēmums, jo tas sastāvēja no ceturkšņiem ar ļoti atšķirīgiem rezultātiem. Patiesi, pirmajos divos 2007. gada ceturkšņos nozares rezultāti bija ļoti labi, sasniedzot peļņas normu virs 10 %. Tomēr abi otrie ceturkšņi liecināja par krasi atšķirīgu ainu, kad peļņas norma tikai nedaudz pārsniedza lūzuma punktu vai pat bija negatīva.

| (163) | Kaut arī šīs izmaiņas patiesi varēja būt izņēmums, tās arī pierāda, ka vispārējais vidējais 2007. gada rādītājs nevarēja būt ļoti augsts, jo attiecās uz diviem ceturkšņiem ar Savienības ražošanas nozarei labvēlīgiem rezultātiem un diviem ceturkšņiem ar tai nelabvēlīgiem rezultātiem. |
| --- | --- |

(163)

Kaut arī šīs izmaiņas patiesi varēja būt izņēmums, tās arī pierāda, ka vispārējais vidējais 2007. gada rādītājs nevarēja būt ļoti augsts, jo attiecās uz diviem ceturkšņiem ar Savienības ražošanas nozarei labvēlīgiem rezultātiem un diviem ceturkšņiem ar tai nelabvēlīgiem rezultātiem.

| (164) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka mērķa peļņa tika noteikta salīdzinoši augstāka nekā citās izmeklēšanās par tērauda ražojumiem, piemēram, par metinātām caurulēm un cauruļvadiem (10) un plakaniem orientēta grauda struktūras velmējumiem no elektrotehniskā silīcijtērauda (“GOES”) (11). Tomēr šī persona neiesniedza nekādus argumentus, kādēļ informācija par nozari, kas ražo citus ražojumus, ir būtiskāka par informāciju, kas attiecas uz pašu SSCR Savienības ražošanas nozari. Turklāt informācijai, kas izmantota abos šajos gadījumos attiecībā uz metinātām caurulēm un cauruļvadiem un GOES, nav arī pamatā jaunāka informācija nekā šajā lietā. Tādēļ minētā informācija nav uzskatāma par būtiskāku nekā pagaidu regulā izmantotā informācija. |
| --- | --- |

(164)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka mērķa peļņa tika noteikta salīdzinoši augstāka nekā citās izmeklēšanās par tērauda ražojumiem, piemēram, par metinātām caurulēm un cauruļvadiem (10) un plakaniem orientēta grauda struktūras velmējumiem no elektrotehniskā silīcijtērauda (“GOES”) (11). Tomēr šī persona neiesniedza nekādus argumentus, kādēļ informācija par nozari, kas ražo citus ražojumus, ir būtiskāka par informāciju, kas attiecas uz pašu SSCR Savienības ražošanas nozari. Turklāt informācijai, kas izmantota abos šajos gadījumos attiecībā uz metinātām caurulēm un cauruļvadiem un GOES, nav arī pamatā jaunāka informācija nekā šajā lietā. Tādēļ minētā informācija nav uzskatāma par būtiskāku nekā pagaidu regulā izmantotā informācija.

| (165) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka peļņu, ko 2007. gadā ieguva Savienības ražošanas nozare, nevar uzskatīt par ticamu vai reprezentatīvu, jo tirgus apstākļi nebija parastie apstākļi, kā norādīts 162. apsvērumā. Tomēr šī persona neapšaubīja faktu, ka 2007. gads bija tikai trešais labākais gads attiecībā uz nozares rentabilitāti, kā izklāstīts 161. apsvērumā. Tā kā Savienības ražošanas nozares iegūtā peļņa atbilst rentabilitātei, kas sasniegta iepriekšējos 2004.–2006. gados, arguments, ka 2007. gada peļņa nav ticama vai reprezentatīva, nav pieņemams. |
| --- | --- |

(165)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka peļņu, ko 2007. gadā ieguva Savienības ražošanas nozare, nevar uzskatīt par ticamu vai reprezentatīvu, jo tirgus apstākļi nebija parastie apstākļi, kā norādīts 162. apsvērumā. Tomēr šī persona neapšaubīja faktu, ka 2007. gads bija tikai trešais labākais gads attiecībā uz nozares rentabilitāti, kā izklāstīts 161. apsvērumā. Tā kā Savienības ražošanas nozares iegūtā peļņa atbilst rentabilitātei, kas sasniegta iepriekšējos 2004.–2006. gados, arguments, ka 2007. gada peļņa nav ticama vai reprezentatīva, nav pieņemams.

| (166) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija, kad aprēķināja līdzīgā ražojuma kaitējumu neradošo cenu, pieskaitot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām faktiskos zaudējumus, kas radušies izmeklēšanas periodā, un pēc tam pieskaitot tām iepriekš minēto peļņas normu 8,1 %, iespējams, atkāpās no savas ilglaicīgās metodes noteikt kaitējumu neradošo cenu, pieskaitot mērķa peļņu ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(166)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija, kad aprēķināja līdzīgā ražojuma kaitējumu neradošo cenu, pieskaitot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām faktiskos zaudējumus, kas radušies izmeklēšanas periodā, un pēc tam pieskaitot tām iepriekš minēto peļņas normu 8,1 %, iespējams, atkāpās no savas ilglaicīgās metodes noteikt kaitējumu neradošo cenu, pieskaitot mērķa peļņu ražošanas izmaksām.

| (167) | Abas šīs metodes darbojas un tiek izmantotas. Ja nav salīdzināmu pārdošanas apjomu Savienības ražošanas nozarē, kaitējumu neradošo cenu var noteikt, pieskaitot mērķa peļņu kopējām izmaksām. Tomēr šajā gadījumā bija salīdzinoši pārdošanas apjomi. Turklāt līdzīgie ražojumi, ko tirgoja Savienības ražošanas nozare, sastāvēja no tūkstošiem ražojumu veidu, un visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija plašs saistītu uzņēmumu tīkls, tostarp tērauda pakalpojumu centri, kas radīja izmaksas. Tādēļ tika atzīts par neiespējamu savākt informāciju par katra ražojumu veida izmaksām PCN līmenī. Tā vietā tika noteiktas kopējās izmaksas, pieskaitot svērtajai vidējai pārdošanas cenai radušos svērtos vidējos zaudējumus. Pēc tam šādi noteiktajām kopējām izmaksām tika pieskaitīta peļņas norma 8,1 %. |
| --- | --- |

(167)

Abas šīs metodes darbojas un tiek izmantotas. Ja nav salīdzināmu pārdošanas apjomu Savienības ražošanas nozarē, kaitējumu neradošo cenu var noteikt, pieskaitot mērķa peļņu kopējām izmaksām. Tomēr šajā gadījumā bija salīdzinoši pārdošanas apjomi. Turklāt līdzīgie ražojumi, ko tirgoja Savienības ražošanas nozare, sastāvēja no tūkstošiem ražojumu veidu, un visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija plašs saistītu uzņēmumu tīkls, tostarp tērauda pakalpojumu centri, kas radīja izmaksas. Tādēļ tika atzīts par neiespējamu savākt informāciju par katra ražojumu veida izmaksām PCN līmenī. Tā vietā tika noteiktas kopējās izmaksas, pieskaitot svērtajai vidējai pārdošanas cenai radušos svērtos vidējos zaudējumus. Pēc tam šādi noteiktajām kopējām izmaksām tika pieskaitīta peļņas norma 8,1 %.

| (168) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona iesniedza papildu argumentus par to, kādēļ kaitējumu neradošā cena ir aprēķināma, pieskaitot mērķa peļņu ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(168)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati ieinteresētā persona iesniedza papildu argumentus par to, kādēļ kaitējumu neradošā cena ir aprēķināma, pieskaitot mērķa peļņu ražošanas izmaksām.

| (169) | Pirmkārt, šī persona norādīja, ka pastāv liela 150 % cenu starpība starp dažādiem PCN un to nevar izskaidrot ar atšķirīgām izmaksām. Tomēr šis arguments netika pamatots ar pierādījumiem. Patiesi, ir apstiprināts, ka dažādiem PCN ir ļoti lielas izmaksu atšķirības, jo tēraudam ir dažādas markas, platums, biezums un apdare. Patiesi, ir apstiprināts, ka šīs izmaksu atšķirības starp dažādiem PCN var pārsniegt 150 %. |
| --- | --- |

(169)

Pirmkārt, šī persona norādīja, ka pastāv liela 150 % cenu starpība starp dažādiem PCN un to nevar izskaidrot ar atšķirīgām izmaksām. Tomēr šis arguments netika pamatots ar pierādījumiem. Patiesi, ir apstiprināts, ka dažādiem PCN ir ļoti lielas izmaksu atšķirības, jo tēraudam ir dažādas markas, platums, biezums un apdare. Patiesi, ir apstiprināts, ka šīs izmaksu atšķirības starp dažādiem PCN var pārsniegt 150 %.

| (170) | Otrkārt, šī persona minēja piemēru, izmantojot hipotētiskas ražošanas izmaksas un hipotētisku pārdošanas cenu hipotētiskam ražojumu veidam, kas, iespējams, liecina, ka nav pamata aprēķināt mērķa cenu, balstoties uz pārdošanas cenu. Tomēr, tā kā visa piemērā izmantotā informācija bija hipotētiska un nebija saistīta ar faktiskiem datiem, šā hipotētiskā piemēra rezultāti nevarēja pierādīt, ka izmantotā metodoloģija ir nepamatota. |
| --- | --- |

(170)

Otrkārt, šī persona minēja piemēru, izmantojot hipotētiskas ražošanas izmaksas un hipotētisku pārdošanas cenu hipotētiskam ražojumu veidam, kas, iespējams, liecina, ka nav pamata aprēķināt mērķa cenu, balstoties uz pārdošanas cenu. Tomēr, tā kā visa piemērā izmantotā informācija bija hipotētiska un nebija saistīta ar faktiskiem datiem, šā hipotētiskā piemēra rezultāti nevarēja pierādīt, ka izmantotā metodoloģija ir nepamatota.

| (171) | Treškārt, šī persona apgalvoja, ka Komisija vienkārši nav savākusi no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, datus par ražošanas izmaksām sadalījumā pa PCN. Šis apgalvojums ir nepareizs. Komisija pieprasīja datus par ražošanas izmaksām anketās, kuras iesniedza Savienības ražotāji un kuras tika pārbaudītas. |
| --- | --- |

(171)

Treškārt, šī persona apgalvoja, ka Komisija vienkārši nav savākusi no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, datus par ražošanas izmaksām sadalījumā pa PCN. Šis apgalvojums ir nepareizs. Komisija pieprasīja datus par ražošanas izmaksām anketās, kuras iesniedza Savienības ražotāji un kuras tika pārbaudītas.

| (172) | Visbeidzot, šī persona minēja piemēru, kas, iespējams, liecināja, ka Komisija pieskaitījusi mērķa peļņu pārdošanas cenai un pārdodot bija jāiegūst ļoti liela peļņa. Pamatojot šo argumentu, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena tika salīdzināta ar šīs nozares eksporta cenu un ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu citam līdzīgam PCN. |
| --- | --- |

(172)

Visbeidzot, šī persona minēja piemēru, kas, iespējams, liecināja, ka Komisija pieskaitījusi mērķa peļņu pārdošanas cenai un pārdodot bija jāiegūst ļoti liela peļņa. Pamatojot šo argumentu, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena tika salīdzināta ar šīs nozares eksporta cenu un ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu citam līdzīgam PCN.

| (173) | Tomēr abi piemērā izmantotie PCN tika eksportēti nenozīmīgos apjomos un tādēļ nekādi neietekmēja uzņēmumam nodarītā kaitējuma lielumu. Turklāt apgalvojumu, ka PCN bija jāpārdod, iegūstot ļoti lielu peļņu, nepamatoja ne pierādījumi, ne arī izmeklēšanas konstatējumi. |
| --- | --- |

(173)

Tomēr abi piemērā izmantotie PCN tika eksportēti nenozīmīgos apjomos un tādēļ nekādi neietekmēja uzņēmumam nodarītā kaitējuma lielumu. Turklāt apgalvojumu, ka PCN bija jāpārdod, iegūstot ļoti lielu peļņu, nepamatoja ne pierādījumi, ne arī izmeklēšanas konstatējumi.

| (174) | Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 224.–229. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(174)

Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 224.–229. apsvērumā izdarītie secinājumi.

8.2.   Galīgie antidempinga maksājumi

| (175) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam ir jānosaka galīgie antidempinga pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(175)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam ir jānosaka galīgie antidempinga pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (176) | Galīgajām antidempinga maksājumu likmēm, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms muitas nodokļu nomaksas, jābūt šādām.

  5. tabula


  Dempinga starpība, kaitējuma starpība un antidempinga maksājumu likmes










  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība
  (%) | Kaitējuma starpība
  (%) | Antidempinga maksājums
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd. | 42,2 | 25,3 | 25,3 |
| ĶTR | Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 42,2 | 25,3 | 25,3 |
| ĶTR | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | 50,2 | 24,4 | 24,4 |
| ĶTR | Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 50,2 | 24,4 | 24,4 |
| ĶTR | Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 49,1 | 24,6 | 24,6 |
| ĶTR | Visi pārējie uzņēmumi | 50,2 | 25,3 | 25,3 |
| Taivāna | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 0 | | 0 |
| Taivāna | Tang Eng Iron Works Co., Ltd. | 6,8 | 23,1 | 6,8 |
| Taivāna | Yieh United Steel Corporation | 6,8 | 23,1 | 6,8 |
| Taivāna | Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 6,8 | 23,1 | 6,8 |
| Taivāna | Visi pārējie uzņēmumi | 6,8 | 23,1 | 6,8 |

(176)

Galīgajām antidempinga maksājumu likmēm, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms muitas nodokļu nomaksas, jābūt šādām.

5. tabula

Dempinga starpība, kaitējuma starpība un antidempinga maksājumu likmes

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

(%)

Kaitējuma starpība

(%)

Antidempinga maksājums

(%)

ĶTR

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.

42,2

25,3

25,3

ĶTR

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

42,2

25,3

25,3

ĶTR

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

50,2

24,4

24,4

ĶTR

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

50,2

24,4

24,4

ĶTR

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

49,1

24,6

24,6

ĶTR

Visi pārējie uzņēmumi

50,2

25,3

25,3

Taivāna

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

0

0

Taivāna

Tang Eng Iron Works Co., Ltd.

6,8

23,1

6,8

Taivāna

Yieh United Steel Corporation

6,8

23,1

6,8

Taivāna

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

6,8

23,1

6,8

Taivāna

Visi pārējie uzņēmumi

6,8

23,1

6,8

| (177) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, ir jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(177)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļoja izmeklēšanas gaitā konstatēto situāciju attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, ir jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (178) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(178)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (179) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājuma likme, kas noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien eksportējošajiem ražotājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(179)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājuma likme, kas noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien eksportējošajiem ražotājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

8.3.   Cenu saistību piedāvājumi

| (180) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs eksportējošie ražotāji iesniedza cenu saistību piedāvājumus saskaņā ar pamatregulas 8. pantu. |
| --- | --- |

(180)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas trīs eksportējošie ražotāji iesniedza cenu saistību piedāvājumus saskaņā ar pamatregulas 8. pantu.

| (181) | Komisija izskatīja šos piedāvājumus un secināja, ka to pieņemšana nav īstenojama pamatregulas 8. panta nozīmē. Galvenais iemesls bija tāds, ka šajos piedāvājumos iekļautie nenodalāmie ražojumu veidi bija ļoti dažādi, tie būtiski atšķīrās pēc cenas un arī eksportējošo ražotāju uzņēmumu/grupu struktūras bija sarežģītas, tādēļ šo saistību uzraudzība būtu neīstenojama. |
| --- | --- |

(181)

Komisija izskatīja šos piedāvājumus un secināja, ka to pieņemšana nav īstenojama pamatregulas 8. panta nozīmē. Galvenais iemesls bija tāds, ka šajos piedāvājumos iekļautie nenodalāmie ražojumu veidi bija ļoti dažādi, tie būtiski atšķīrās pēc cenas un arī eksportējošo ražotāju uzņēmumu/grupu struktūras bija sarežģītas, tādēļ šo saistību uzraudzība būtu neīstenojama.

| (182) | Komisija paskaidroja eksportējošajiem ražotājiem, ka attiecīgais ražojums nav piemērots saistībām. Komisija arī paskaidroja, ka šo ražotāju uzņēmumu/grupu struktūras padarītu saistību uzraudzību neīstenojamu. |
| --- | --- |

(182)

Komisija paskaidroja eksportējošajiem ražotājiem, ka attiecīgais ražojums nav piemērots saistībām. Komisija arī paskaidroja, ka šo ražotāju uzņēmumu/grupu struktūras padarītu saistību uzraudzību neīstenojamu.

| (183) | Tādēļ visi trīs piedāvājumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(183)

Tādēļ visi trīs piedāvājumi tika noraidīti.

8.4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (184) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka no pasākumiem ir jāizslēdz apjomi, kas pagaidu maksājuma noteikšanas laikā jau atrodas tranzītā. Faktiski tas būtu no maksājumiem atbrīvots apjoms, kas mazinātu šo pasākumu koriģējošo ietekmi, tādēļ minētais arguments ir noraidāms. |
| --- | --- |

(184)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka no pasākumiem ir jāizslēdz apjomi, kas pagaidu maksājuma noteikšanas laikā jau atrodas tranzītā. Faktiski tas būtu no maksājumiem atbrīvots apjoms, kas mazinātu šo pasākumu koriģējošo ietekmi, tādēļ minētais arguments ir noraidāms.

| (185) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, ir galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Garantētās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmi, atmaksā. |
| --- | --- |

(185)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, ir galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Garantētās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmi, atmaksā.

| (186) | Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(186)

Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Galīgais antidempinga maksājums tiek noteikts importētiem Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakaniem nerūsējošā tērauda velmējumiem, pēc aukstās velmēšanas (aukstās presēšanas) tālāk neapstrādātiem, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 un 7220 20 89.

Galīgās antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.

| Valsts | Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taijuaņas pilsēta | 24,4 | C024 |
| ĶTR | Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tjaņdziņas pilsēta | 24,4 | C025 |
| ĶTR | Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā | 24,6 | |
| ĶTR | Visi pārējie uzņēmumi | 25,3 | C999 |
| Taivāna | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipejas pilsēta | 0 | C030 |
| Taivāna | Visi pārējie uzņēmumi | 6,8 | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums (%)

Taric papildu kods

ĶTR

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taijuaņas pilsēta

24,4

C024

ĶTR

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tjaņdziņas pilsēta

24,4

C025

ĶTR

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā

24,6

ĶTR

Visi pārējie uzņēmumi

25,3

C999

Taivāna

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipejas pilsēta

0

C030

Taivāna

Visi pārējie uzņēmumi

6,8

C999

2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmju piemērošanas nosacījums ir derīga komerciāla rēķina iesniegšana dalībvalstu muitas iestādēm, kurā jāiekļauj deklarācija ar datumu un minēto rēķinu izdevušās struktūras amatpersonas parakstu, atšifrējot šīs amatpersonas uzvārdu un norādot ieņemamo amatu, šādā redakcijā: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (apjoms) nerūsējošā tērauda auksto velmējumu, kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību un uz ko attiecas šis rēķins, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (Taivānā/ĶTR). Apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ar pagaidu antidempinga maksājumu garantētajām summām, kas noteiktas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/501, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam, veic galīgo iekasēšanu. Garantētās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi, atmaksā.

3. pants

Ja kāds jauns eksportējošais ražotājs no Ķīnas Tautas Republikas iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| — | izmeklēšanas periodā (no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu, |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas periodā (no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,

| — | tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, |
| --- | --- |

—

tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,

| — | tas ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu noteikšanas pamatā, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama apjoma eksportēšanu uz Savienību, |
| --- | --- |

—

tas ir faktiski eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu noteikšanas pamatā, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama apjoma eksportēšanu uz Savienību,

šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jauno eksportējošo ražotāju to uzņēmumu sarakstam, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādēļ attiecās vidējā svērtā maksājuma likme.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 24. marta Īstenošanas regula (ES) 2015/501, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam (OV L 79, 25.3.2015., 23. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 15. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1331/2014, ar ko uz Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda auksti velmētu plakanu velmējumu importu attiecina reģistrāciju (OV L 359, 16.12.2014., 90. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2012. gada 7. novembra lēmums, kas adresēts Outokumpu OYJ un ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu (lieta COMP/M.6471 – Outokumpu/INOXUM).

4

Outokumpu OYJ

Outokumpu/INOXUM

(5)  Plāns materiāls, bieži vien no PVH, ko uzklāj uz SSCR virsmas, lai to aizsargātu pret skrambām un uzlabotu malu kvalitāti sagriešanas gadījumā.

5

SSCR

(6)  Attiecībā uz 2010.–2012. gadu ražotāji, kuru dati tika izmantoti, aprēķinot vidējo bāzes cenu, bija Acerinox, AST, Aperam un Outokumpu, bet attiecībā uz 2013. gadu – Acerinox, Aperam un Outokumpu.

6

Acerinox, AST, Aperam

Outokumpu

Acerinox, Aperam

Outokumpu

(7)  Reģistrācijas regulas 13. apsvērums.

7

(8)  Tā kā reģistrācijas periods ir ievērojami īsāks nekā izmeklēšanas periods, mēneša vidējo vērtību salīdzinājums ir lietderīgāks nekā abu attiecīgo periodu kopējo apjomu salīdzinājums.

8

(9)  312 517 tonnas no ĶTR un Taivānas tika piesaistītas 12 mēnešiem.

9

(10)  Komisijas 2015. gada 26. janvāra Īstenošanas regula (ES) 2015/110, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam, kā arī beidz procedūru attiecībā uz konkrētu Ukrainas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importu (OV L 20, 27.1.2015., 6. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2015. gada 12. maija Īstenošanas regula (ES) 2015/763, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Japānas, Korejas Republikas, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes orientēta grauda struktūras elektrotehniskā silīcijtērauda plakanu velmējumu importam (OV L 120, 13.5.2015., 10. lpp.).

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

12

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

---

PIELIKUMS

Neatlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās:

| Valsts | Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| ĶTR | Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou | C026 |
| ĶTR | Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo | C027 |
| ĶTR | Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin | C028 |
| ĶTR | Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang City | C029 |

Valsts

Nosaukums

Taric papildu kods

ĶTR

Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou

C026

ĶTR

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo

C027

ĶTR

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin

C028

ĶTR

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang City

C029

---

| 27.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 224/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 224/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1430

(2015. gada 26. augusts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Jambon de Lacaune (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Jambon de Lacaune, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Francijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Jambon de Lacaune, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Jambon de Lacaune būtu jāreģistrē. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Jambon de Lacaune būtu jāreģistrē.

| (3) | Francijas iestādes savā vēstulē, kas Komisijā saņemta 2014. gada 3. martā, paziņoja, ka Francijā reģistrētie uzņēmumi SARL René Pujol, 11 avenue de Lattre de Tassigny, BP 52 81230 Lacaune, un Maison Nègre Charcuterie Lacaunaise, 6 avenue de Naurois, 81230 Lacaune, ir likumīgi tirgojuši produktu, kas apzīmēts ar tirdzniecības nosaukumu Jambon de Lacaune, pastāvīgi lietojot šo nosaukumu jau vairāk nekā piecus gadus, un ka šis jautājums ir ticis izskatīts minētajā valsts līmeņa iebildumu iesniegšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(3)

Francijas iestādes savā vēstulē, kas Komisijā saņemta 2014. gada 3. martā, paziņoja, ka Francijā reģistrētie uzņēmumi SARL René Pujol, 11 avenue de Lattre de Tassigny, BP 52 81230 Lacaune, un Maison Nègre Charcuterie Lacaunaise, 6 avenue de Naurois, 81230 Lacaune, ir likumīgi tirgojuši produktu, kas apzīmēts ar tirdzniecības nosaukumu Jambon de Lacaune, pastāvīgi lietojot šo nosaukumu jau vairāk nekā piecus gadus, un ka šis jautājums ir ticis izskatīts minētajā valsts līmeņa iebildumu iesniegšanas procedūrā.

| (4) | Ievērojot to, ka 3. apsvērumā minētie uzņēmumi SARL René Pujol un Maison Nègre pilda Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 1. punktā paredzētos nosacījumus, lai pārējas laikā varētu likumīgi lietot tirdzniecības nosaukumu pēc tā reģistrācijas, būtu jāpiešķir tiem piecu gadu pārejas laiks, sākot no dienas, kad reģistrācijas pieteikumu iesniedz Komisijai, lai atļautu tiem lietot nosaukumu Jambon de Lacaune. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot to, ka 3. apsvērumā minētie uzņēmumi SARL René Pujol un Maison Nègre pilda Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 1. punktā paredzētos nosacījumus, lai pārējas laikā varētu likumīgi lietot tirdzniecības nosaukumu pēc tā reģistrācijas, būtu jāpiešķir tiem piecu gadu pārejas laiks, sākot no dienas, kad reģistrācijas pieteikumu iesniedz Komisijai, lai atļautu tiem lietot nosaukumu Jambon de Lacaune.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Jambon de Lacaune (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Uzņēmumi SARL René Pujol un Maison Nègre drīkst turpināt lietot reģistrēto nosaukumu Jambon de Lacaune (AĢIN) līdz 2019. gada 3. martam.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 47, 10.2.2015., 5. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 27.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 224/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 224/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1431

(2015. gada 26. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 171,5 |
| ZZ | 171,5 |
| 0709 93 10 | TR | 125,7 |
| ZZ | 125,7 |
| 0805 50 10 | AR | 155,9 |
| BO | 152,6 |
| CL | 155,5 |
| UY | 133,4 |
| ZA | 161,9 |
| ZZ | 151,9 |
| 0806 10 10 | BA | 74,4 |
| EG | 213,1 |
| MA | 201,6 |
| MK | 68,3 |
| TR | 147,2 |
| ZZ | 140,9 |
| 0808 10 80 | AR | 124,0 |
| BR | 102,5 |
| CL | 133,1 |
| NZ | 146,1 |
| US | 162,3 |
| UY | 170,8 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 137,5 |
| 0808 30 90 | AR | 131,9 |
| CL | 107,2 |
| NZ | 210,1 |
| TR | 126,8 |
| ZA | 106,7 |
| ZZ | 136,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 53,8 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 94,2 |
| 0809 40 05 | BA | 58,1 |
| MK | 24,5 |
| ZZ | 41,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

171,5

ZZ

171,5

0709 93 10

TR

125,7

ZZ

125,7

0805 50 10

AR

155,9

BO

152,6

CL

155,5

UY

133,4

ZA

161,9

ZZ

151,9

0806 10 10

BA

74,4

EG

213,1

MA

201,6

MK

68,3

TR

147,2

ZZ

140,9

0808 10 80

AR

124,0

BR

102,5

CL

133,1

NZ

146,1

US

162,3

UY

170,8

ZA

123,7

ZZ

137,5

0808 30 90

AR

131,9

CL

107,2

NZ

210,1

TR

126,8

ZA

106,7

ZZ

136,5

0809 30 10, 0809 30 90

MK

53,8

TR

134,6

ZZ

94,2

0809 40 05

BA

58,1

MK

24,5

ZZ

41,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 27.8.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 224/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.8.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 224/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1432

(2015. gada 25. augusts),

ar ko attiecībā uz ierakstiem par Igauniju un Lietuvu groza pielikumu Īstenošanas lēmumam 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 6031)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (3), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri konkrētās dalībvalstīs. Minētā lēmuma pielikumā norādīti un uzskaitīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri ir diferencēti pēc riska līmeņa, pamatojoties uz epidemioloģisko situāciju. Minētajā sarakstā iekļauti konkrēti Igaunijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas apgabali. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/709/ES (4) noteikti dzīvnieku veselības kontroles pasākumi saistībā ar Āfrikas cūku mēri konkrētās dalībvalstīs. Minētā lēmuma pielikumā norādīti un uzskaitīti konkrēti attiecīgo dalībvalstu apgabali, kuri ir diferencēti pēc riska līmeņa, pamatojoties uz epidemioloģisko situāciju. Minētajā sarakstā iekļauti konkrēti Igaunijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas apgabali.

| (2) | Igaunija 2015. gada augustā ziņoja par vairākiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem mežacūkām apgabalos, kas iekļauti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Viens no šiem gadījumiem konstatēts apgabalā, kas iekļauts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā, un tā paša pielikuma I daļā minētā apgabala tuvumā. |
| --- | --- |

(2)

Igaunija 2015. gada augustā ziņoja par vairākiem Āfrikas cūku mēra gadījumiem mežacūkām apgabalos, kas iekļauti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Viens no šiem gadījumiem konstatēts apgabalā, kas iekļauts Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikuma II daļā, un tā paša pielikuma I daļā minētā apgabala tuvumā.

| (3) | Lietuva 2015. gada augustā ziņoja par vairākiem Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem mājas cūkām apgabalos, kas iekļauti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Viens no šiem uzliesmojumiem konstatēts apgabalā, kas iekļauts minētā pielikuma II daļā. |
| --- | --- |

(3)

Lietuva 2015. gada augustā ziņoja par vairākiem Āfrikas cūku mēra uzliesmojumiem mājas cūkām apgabalos, kas iekļauti Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā. Viens no šiem uzliesmojumiem konstatēts apgabalā, kas iekļauts minētā pielikuma II daļā.

| (4) | Novērtējot risku, ko rada dzīvnieku veselības situācija saistībā ar Āfrikas cūku mēri Igaunijā un Lietuvā, būtu jāņem vērā pašreizējās epidemioloģiskās situācijas attīstība Savienībā attiecībā uz šo slimību. Lai veiktu mērķtiecīgus dzīvnieku veselības kontroles pasākumus un nepieļautu Āfrikas cūku mēra tālāku izplatīšanos, kā arī novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis nosaka nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā paredzētais Savienības saraksts ar apgabaliem, kuriem piemēro dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, būtu jāgroza, lai ņemtu vērā pašreizējo dzīvnieku veselības situāciju attiecībā uz minēto slimību minētajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Novērtējot risku, ko rada dzīvnieku veselības situācija saistībā ar Āfrikas cūku mēri Igaunijā un Lietuvā, būtu jāņem vērā pašreizējās epidemioloģiskās situācijas attīstība Savienībā attiecībā uz šo slimību. Lai veiktu mērķtiecīgus dzīvnieku veselības kontroles pasākumus un nepieļautu Āfrikas cūku mēra tālāku izplatīšanos, kā arī novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis nosaka nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumā paredzētais Savienības saraksts ar apgabaliem, kuriem piemēro dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, būtu jāgroza, lai ņemtu vērā pašreizējo dzīvnieku veselības situāciju attiecībā uz minēto slimību minētajās dalībvalstīs.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas lēmums 2014/709/ES būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas lēmums 2014/709/ES būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/709/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 25. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

3

(4)  Komisijas 2014. gada 9. oktobra Īstenošanas lēmums 2014/709/ES par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri dažās dalībvalstīs un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu 2014/178/ES (OV L 295, 11.10.2014., 63. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

I DAĻA

1.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Kallastes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kallastes pilsēta,

| — | Kundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kundas pilsēta,

| — | Mustvē pilsēta, |
| --- | --- |

—

Mustvē pilsēta,

| — | Pērnavas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pērnavas pilsēta,

| — | Tartu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Tartu pilsēta,

| — | Harju apriņķis, |
| --- | --- |

—

Harju apriņķis,

| — | Lēnes apriņķis, |
| --- | --- |

—

Lēnes apriņķis,

| — | Alatskivi pagasts, |
| --- | --- |

—

Alatskivi pagasts,

| — | Ares pagasts, |
| --- | --- |

—

Ares pagasts,

| — | Audru pagasts, |
| --- | --- |

—

Audru pagasts,

| — | Hāslavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Hāslavas pagasts,

| — | Halingas pagasts, |
| --- | --- |

—

Halingas pagasts,

| — | Haljalas pagasts, |
| --- | --- |

—

Haljalas pagasts,

| — | Kambjas pagasts, |
| --- | --- |

—

Kambjas pagasts,

| — | Kazepē pagasts, |
| --- | --- |

—

Kazepē pagasts,

| — | Kongas pagasts, |
| --- | --- |

—

Kongas pagasts,

| — | Laekveres pagasts, |
| --- | --- |

—

Laekveres pagasts,

| — | Lavasāres pagasts, |
| --- | --- |

—

Lavasāres pagasts,

| — | Lūnjas pagasts, |
| --- | --- |

—

Lūnjas pagasts,

| — | Meksas pagasts, |
| --- | --- |

—

Meksas pagasts,

| — | Mēksi pagasts, |
| --- | --- |

—

Mēksi pagasts,

| — | Paikuzes pagasts, |
| --- | --- |

—

Paikuzes pagasts,

| — | Palas pagasts, |
| --- | --- |

—

Palas pagasts,

| — | Palamuses pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa, |
| --- | --- |

—

Palamuses pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa,

| — | Peipsiēres pagasts, |
| --- | --- |

—

Peipsiēres pagasts,

| — | Pīrisāres pagasts, |
| --- | --- |

—

Pīrisāres pagasts,

| — | Regaveres pagasts, |
| --- | --- |

—

Regaveres pagasts,

| — | Sāres pagasts, |
| --- | --- |

—

Sāres pagasts,

| — | Saugas pagasts, |
| --- | --- |

—

Saugas pagasts,

| — | Sindi pagasts, |
| --- | --- |

—

Sindi pagasts,

| — | Semeru pagasts, |
| --- | --- |

—

Semeru pagasts,

| — | Surju pagasts, |
| --- | --- |

—

Surju pagasts,

| — | Tabiveres pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa, |
| --- | --- |

—

Tabiveres pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa,

| — | Tahkurannas pagasts, |
| --- | --- |

—

Tahkurannas pagasts,

| — | Tartu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa, |
| --- | --- |

—

Tartu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa,

| — | Totsi pagasts, |
| --- | --- |

—

Totsi pagasts,

| — | Tori pagasts, |
| --- | --- |

—

Tori pagasts,

| — | Testamā pagasts, |
| --- | --- |

—

Testamā pagasts,

| — | Varas pagasts, |
| --- | --- |

—

Varas pagasts,

| — | Varblas pagasts, |
| --- | --- |

—

Varblas pagasts,

| — | Vihulas pagasts, |
| --- | --- |

—

Vihulas pagasts,

| — | Vinni pagasts, |
| --- | --- |

—

Vinni pagasts,

| — | Viru-Nigulas pagasts, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigulas pagasts,

| — | Vennu pagasts. |
| --- | --- |

—

Vennu pagasts.

2.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasts, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasts,

| — | Ogres novada Lauberes, Suntažu, Ķeipenes, Taurupes, Ogresgala un Mazozolu pagasts, |
| --- | --- |

—

Ogres novada Lauberes, Suntažu, Ķeipenes, Taurupes, Ogresgala un Mazozolu pagasts,

| — | Priekuļu novada Priekuļu un Veselavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Priekuļu un Veselavas pagasts,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Viesītes novads. |
| --- | --- |

—

Viesītes novads.

3.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Jurbarkas rajona pašvaldības teritorijā – Raudones, Veļonas, Seredžus un Jodaiču seņūnija, |
| --- | --- |

—

Jurbarkas rajona pašvaldības teritorijā – Raudones, Veļonas, Seredžus un Jodaiču seņūnija,

| — | Pakrojas rajona pašvaldības teritorijā – Klovaiņu, Rozalimas un Pakrojas seņūnija, |
| --- | --- |

—

Pakrojas rajona pašvaldības teritorijā – Klovaiņu, Rozalimas un Pakrojas seņūnija,

| — | Panevēžas rajona pašvaldības teritorijā – Krekenavas, Upītes, Naujamiesta un Smiļģu seņūnija, |
| --- | --- |

—

Panevēžas rajona pašvaldības teritorijā – Krekenavas, Upītes, Naujamiesta un Smiļģu seņūnija,

| — | Raseiņu rajona pašvaldības teritorijā – Arjogalas, Arjogalas pilsētas, Betīgalas, Pagojuku un Šiluvas seņūnija, |
| --- | --- |

—

Raseiņu rajona pašvaldības teritorijā – Arjogalas, Arjogalas pilsētas, Betīgalas, Pagojuku un Šiluvas seņūnija,

| — | Šaķu rajona pašvaldības teritorijā – Plokšču, Kriūku, Leķēču, Lukšu, Griškabūdžas, Barzdu, Žvirgždaiču, Sintautu, Kudirkas Naumiestes, Slaviku un Šaķu seņūnija, |
| --- | --- |

—

Šaķu rajona pašvaldības teritorijā – Plokšču, Kriūku, Leķēču, Lukšu, Griškabūdžas, Barzdu, Žvirgždaiču, Sintautu, Kudirkas Naumiestes, Slaviku un Šaķu seņūnija,

| — | Pasvales rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Pasvales rajona pašvaldība,

| — | Vilkavišķu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Vilkavišķu rajona pašvaldība,

| — | Radvilišķu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Radvilišķu rajona pašvaldība,

| — | Kalvarijas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Kalvarijas pašvaldība,

| — | Kazlu Rūdas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Kazlu Rūdas pašvaldība,

| — | Marijampoles pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Marijampoles pašvaldība.

4.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

Podlases vojevodistē:

| — | Augustovas povjata Augustovas gmins ar Augustovas pilsētu, kā arī Novinkas, Štabinas un Barglova Koscelnu gmins, |
| --- | --- |

—

Augustovas povjata Augustovas gmins ar Augustovas pilsētu, kā arī Novinkas, Štabinas un Barglova Koscelnu gmins,

| — | Bjalistokas povjata Horoščas, Juhnovecas Koscelni, Suražas, Turosņas Koscelnas, Tikocinas, Lapu, Posventnes, Zavadu un Dobžiņevo Dužes gmins, kā arī daļa no Zabludovas gmina (gmina dienvidrietumu daļa, ko ierobežo iedomāta līnija, kuru veido ceļš Nr. 19 un turpina ceļš Nr. 685), |
| --- | --- |

—

Bjalistokas povjata Horoščas, Juhnovecas Koscelni, Suražas, Turosņas Koscelnas, Tikocinas, Lapu, Posventnes, Zavadu un Dobžiņevo Dužes gmins, kā arī daļa no Zabludovas gmina (gmina dienvidrietumu daļa, ko ierobežo iedomāta līnija, kuru veido ceļš Nr. 19 un turpina ceļš Nr. 685),

| — | Hajnuvkas povjata Čižes gmins, Hajnuvkas gmins ar Hajnuvkas pilsētu, Dubičes Cerkevnes, Kleščeles un Čeremhas gmins, |
| --- | --- |

—

Hajnuvkas povjata Čižes gmins, Hajnuvkas gmins ar Hajnuvkas pilsētu, Dubičes Cerkevnes, Kleščeles un Čeremhas gmins,

| — | Semjatičes povjata Grodziskas, Dzjadkovices un Milejčices gmins, |
| --- | --- |

—

Semjatičes povjata Grodziskas, Dzjadkovices un Milejčices gmins,

| — | Visoke Mazoveckes povjata Kobilin-Boržimu, Kuleše Koscelnes un Sokolu gmins, Visoke Mazoveckes gmins ar Visoke Mazoveckes pilsētu, Nove Pekuti, Šepetovo, Klukovo un Cehanovecas gmins, |
| --- | --- |

—

Visoke Mazoveckes povjata Kobilin-Boržimu, Kuleše Koscelnes un Sokolu gmins, Visoke Mazoveckes gmins ar Visoke Mazoveckes pilsētu, Nove Pekuti, Šepetovo, Klukovo un Cehanovecas gmins,

| — | Sejnu povjata Krasnopolas un Puņskas gmins, |
| --- | --- |

—

Sejnu povjata Krasnopolas un Puņskas gmins,

| — | Suvalku povjata Rutka-Tartakas, Šiplišku, Suvalku un Račku gmins, |
| --- | --- |

—

Suvalku povjata Rutka-Tartakas, Šiplišku, Suvalku un Račku gmins,

| — | Zambrovas povjata Rutku gmins, |
| --- | --- |

—

Zambrovas povjata Rutku gmins,

| — | Sokulkas povjata Suhovolas un Koricinas gmins, |
| --- | --- |

—

Sokulkas povjata Suhovolas un Koricinas gmins,

| — | Belskas povjats, |
| --- | --- |

—

Belskas povjats,

| — | Bjalistokas povjats, |
| --- | --- |

—

Bjalistokas povjats,

| — | Suvalku povjats, |
| --- | --- |

—

Suvalku povjats,

| — | Moņķu povjats. |
| --- | --- |

—

Moņķu povjats.

II DAĻA

1.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Rakveres pilsēta, |
| --- | --- |

—

Rakveres pilsēta,

| — | Vendras pilsēta, |
| --- | --- |

—

Vendras pilsēta,

| — | Vīlandes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Vīlandes pilsēta,

| — | Austrumviru apriņķis, |
| --- | --- |

—

Austrumviru apriņķis,

| — | Pelvas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Pelvas apriņķis,

| — | Raplas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Raplas apriņķis,

| — | Sūrejāni pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no ceļa Nr. 49, |
| --- | --- |

—

Sūrejāni pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no ceļa Nr. 49,

| — | Tamsalu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa, |
| --- | --- |

—

Tamsalu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa,

| — | Vīratsi pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no iedomātas līnijas, ko veido ceļa Nr. 92 rietumu daļa līdz tā krustojumam ar ceļu Nr. 155, tad ceļš Nr. 155 līdz tā krustojumam ar ceļu Nr. 24156, tad ceļš Nr. 24156 līdz tas šķērso Varilaske upi, tad pa Varilaske upi līdz pagasta dienvidu robežai, |
| --- | --- |

—

Vīratsi pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no iedomātas līnijas, ko veido ceļa Nr. 92 rietumu daļa līdz tā krustojumam ar ceļu Nr. 155, tad ceļš Nr. 155 līdz tā krustojumam ar ceļu Nr. 24156, tad ceļš Nr. 24156 līdz tas šķērso Varilaske upi, tad pa Varilaske upi līdz pagasta dienvidu robežai,

| — | Abjas pagasts, |
| --- | --- |

—

Abjas pagasts,

| — | Hēdemēstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Hēdemēstes pagasts,

| — | Hallistes pagasts, |
| --- | --- |

—

Hallistes pagasts,

| — | Kadrinas pagasts, |
| --- | --- |

—

Kadrinas pagasts,

| — | Karksi pagasts, |
| --- | --- |

—

Karksi pagasts,

| — | Kepu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kepu pagasts,

| — | Persti pagasts, |
| --- | --- |

—

Persti pagasts,

| — | Rakveres pagasts, |
| --- | --- |

—

Rakveres pagasts,

| — | Sārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Sārdes pagasts,

| — | Tapas pagasts, |
| --- | --- |

—

Tapas pagasts,

| — | Vendras pagasts. |
| --- | --- |

—

Vendras pagasts.

2.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Krimuldas novada Lēdurgas pagasts, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Lēdurgas pagasts,

| — | Limbažu novada Skultes, Vidridžu, Limbažu un Umurgas pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Vidridžu, Limbažu un Umurgas pagasts,

| — | Ogres novada Krapes, Madlienas un Meņģeles pagasts, |
| --- | --- |

—

Ogres novada Krapes, Madlienas un Meņģeles pagasts,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsnēnu pagasts, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsnēnu pagasts,

| — | Salacgrīvas novada Liepupes pagasts, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novada Liepupes pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Valmiera. |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera.

3.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Anīkšču rajona pašvaldības teritorijā – Andronišķu, Anīkšču, Debeiķu, Kavarskas, Kurkļu, Skiemoņu, Traupes un Troškūnu seņūnija, un Svēdasu [ciemata] daļa, kas atrodas uz dienvidiem no ceļa Nr. 118, |
| --- | --- |

—

Anīkšču rajona pašvaldības teritorijā – Andronišķu, Anīkšču, Debeiķu, Kavarskas, Kurkļu, Skiemoņu, Traupes un Troškūnu seņūnija, un Svēdasu [ciemata] daļa, kas atrodas uz dienvidiem no ceļa Nr. 118,

| — | Jonavas rajona pašvaldības teritorijā – Šilu un Bukoņu seņūnija, bet Žeimju seņūnijā – Bilušķu, Drobišķu, Normaiņu II, Normainēļu, Juškoņu, Pauļuku, Mitēnišķu, Zofijaukas un Naujoku ciems, |
| --- | --- |

—

Jonavas rajona pašvaldības teritorijā – Šilu un Bukoņu seņūnija, bet Žeimju seņūnijā – Bilušķu, Drobišķu, Normaiņu II, Normainēļu, Juškoņu, Pauļuku, Mitēnišķu, Zofijaukas un Naujoku ciems,

| — | Kaišadores rajona pašvaldības teritorijā – Kaišadores apīliņķes, Krones, Nemaitoņu, Paparču, Žašļu un Žiežmaru seņūnija, kā arī Žiežmaru apīliņķes seņūnija un Rumšišķu seņūnija daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A1, |
| --- | --- |

—

Kaišadores rajona pašvaldības teritorijā – Kaišadores apīliņķes, Krones, Nemaitoņu, Paparču, Žašļu un Žiežmaru seņūnija, kā arī Žiežmaru apīliņķes seņūnija un Rumšišķu seņūnija daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A1,

| — | Kauņas rajona pašvaldības teritorijā – Akademijas, Alšenu, Babtu, Batnavas, Čeķišķes, Domeikavas, Ežerēles, Garļavas, Garļavas apīliņķes, Kačergines, Kulautavas, Linksmakalnes, Raudondvares, Ringaudu, Roku, Samīlu, Taurakiemu, Užliedžu, Vilkijas, Vilkijas apīliņķes un Zapišķu seņūnija, |
| --- | --- |

—

Kauņas rajona pašvaldības teritorijā – Akademijas, Alšenu, Babtu, Batnavas, Čeķišķes, Domeikavas, Ežerēles, Garļavas, Garļavas apīliņķes, Kačergines, Kulautavas, Linksmakalnes, Raudondvares, Ringaudu, Roku, Samīlu, Taurakiemu, Užliedžu, Vilkijas, Vilkijas apīliņķes un Zapišķu seņūnija,

| — | Ķēdaiņu rajona pašvaldības teritorijā – Josvaiņu, Pernaravas, Kraķu, Dotnuvas, Gudžūnu, Survilišķu, Vilaiņu, Truskavas un Šētas seņūnija, kā arī Ķēdaiņu pilsētas seņūnija, |
| --- | --- |

—

Ķēdaiņu rajona pašvaldības teritorijā – Josvaiņu, Pernaravas, Kraķu, Dotnuvas, Gudžūnu, Survilišķu, Vilaiņu, Truskavas un Šētas seņūnija, kā arī Ķēdaiņu pilsētas seņūnija,

| — | Panevēžas rajona pašvaldības teritorijā – Karsakišķu, Miežišķu, Paīstres, Panevēžas, Ramīgalas, Raguvas, Vadokļu un Velžu seņūnija, |
| --- | --- |

—

Panevēžas rajona pašvaldības teritorijā – Karsakišķu, Miežišķu, Paīstres, Panevēžas, Ramīgalas, Raguvas, Vadokļu un Velžu seņūnija,

| — | Šaļčininku rajona pašvaldības teritorijā – Jašūnu, Turģeļu, Akmenīnes, Šaļčininku, Ģervišku, Butrimoņu, Eišišķu, Poškones, Dievenišķes seņūnija, |
| --- | --- |

—

Šaļčininku rajona pašvaldības teritorijā – Jašūnu, Turģeļu, Akmenīnes, Šaļčininku, Ģervišku, Butrimoņu, Eišišķu, Poškones, Dievenišķes seņūnija,

| — | Varēnas rajona pašvaldības teritorijā – Kaņavas, Marcinkones, Merķines seņūnija, |
| --- | --- |

—

Varēnas rajona pašvaldības teritorijā – Kaņavas, Marcinkones, Merķines seņūnija,

| — | Alītas pilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Alītas pilsētas pašvaldība,

| — | Kaišadores pilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Kaišadores pilsētas pašvaldība,

| — | Kauņas pilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Kauņas pilsētas pašvaldība,

| — | Panevēžas pilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Panevēžas pilsētas pašvaldība,

| — | Viļņas pilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Viļņas pilsētas pašvaldība,

| — | Alītas rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Alītas rajona pašvaldība,

| — | Biržu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Biržu rajona pašvaldība,

| — | Druskininku rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Druskininku rajona pašvaldība,

| — | Lazdiju rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Lazdiju rajona pašvaldība,

| — | Prienu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Prienu rajona pašvaldība,

| — | Širvintas rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Širvintas rajona pašvaldība,

| — | Ukmerģes rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Ukmerģes rajona pašvaldība,

| — | Viļņas rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Viļņas rajona pašvaldība,

| — | Birštonas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Birštonas pašvaldība,

| — | Elektrēnu pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Elektrēnu pašvaldība.

4.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

Podlases vojevodistē:

| — | Bjalistokas povjata Čarna Bjalistokas, Supraslas un Vasilkovas gmins, kā arī daļa no Zabludovas gmina (gmina ziemeļaustrumu daļa, ko ierobežo iedomāta līnija, kuru veido ceļš Nr. 19 un turpina ceļš Nr. 685), |
| --- | --- |

—

Bjalistokas povjata Čarna Bjalistokas, Supraslas un Vasilkovas gmins, kā arī daļa no Zabludovas gmina (gmina ziemeļaustrumu daļa, ko ierobežo iedomāta līnija, kuru veido ceļš Nr. 19 un turpina ceļš Nr. 685),

| — | Sokulkas povjata Dombrova Bjalistokas, Janovas, Novi Dvuras un Sidras gmins, |
| --- | --- |

—

Sokulkas povjata Dombrova Bjalistokas, Janovas, Novi Dvuras un Sidras gmins,

| — | Sejnu povjata Gibi un Sejnu gmins ar Sejnu pilsētu, |
| --- | --- |

—

Sejnu povjata Gibi un Sejnu gmins ar Sejnu pilsētu,

| — | Augustovas povjata Lipskas un Plaskas gmins, |
| --- | --- |

—

Augustovas povjata Lipskas un Plaskas gmins,

| — | Hajnuvkas povjata Narevas, Narevkas un Bjalovežas gmins. |
| --- | --- |

—

Hajnuvkas povjata Narevas, Narevkas un Bjalovežas gmins.

III DAĻA

1.   Igaunija

Šādi Igaunijas apgabali:

| — | Elvas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Elvas pilsēta,

| — | Jegevas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Jegevas pilsēta,

| — | Peltsamā pilsēta, |
| --- | --- |

—

Peltsamā pilsēta,

| — | Vehmas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Vehmas pilsēta,

| — | Jervamā apriņķis, |
| --- | --- |

—

Jervamā apriņķis,

| — | Valgas apriņķis, |
| --- | --- |

—

Valgas apriņķis,

| — | Veru apriņķis, |
| --- | --- |

—

Veru apriņķis,

| — | Palamuses pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa, |
| --- | --- |

—

Palamuses pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa,

| — | Sūrejāni pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no ceļa Nr. 49, |
| --- | --- |

—

Sūrejāni pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no ceļa Nr. 49,

| — | Tabiveres pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa, |
| --- | --- |

—

Tabiveres pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa,

| — | Tamsalu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa, |
| --- | --- |

—

Tamsalu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa,

| — | Tartu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa, |
| --- | --- |

—

Tartu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no Tallinas–Tartu dzelzceļa,

| — | Vīratsi pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no iedomātas līnijas, ko veido ceļa Nr. 92 rietumu daļa līdz tā krustojumam ar ceļu Nr. 155, tad ceļš Nr. 155 līdz tā krustojumam ar ceļu Nr. 24156, tad ceļš Nr. 24156 līdz tas šķērso Varilaske upi, tad pa Varilaske upi līdz pagasta dienvidu robežai, |
| --- | --- |

—

Vīratsi pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no iedomātas līnijas, ko veido ceļa Nr. 92 rietumu daļa līdz tā krustojumam ar ceļu Nr. 155, tad ceļš Nr. 155 līdz tā krustojumam ar ceļu Nr. 24156, tad ceļš Nr. 24156 līdz tas šķērso Varilaske upi, tad pa Varilaske upi līdz pagasta dienvidu robežai,

| — | Jegevas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jegevas pagasts,

| — | Kolgajāni pagasts, |
| --- | --- |

—

Kolgajāni pagasts,

| — | Kongutas pagasts, |
| --- | --- |

—

Kongutas pagasts,

| — | Keo pagasts, |
| --- | --- |

—

Keo pagasts,

| — | Laevas pagasts, |
| --- | --- |

—

Laevas pagasts,

| — | Neo pagasts, |
| --- | --- |

—

Neo pagasts,

| — | Paistu pagasts, |
| --- | --- |

—

Paistu pagasts,

| — | Pajusi pagasts, |
| --- | --- |

—

Pajusi pagasts,

| — | Peltsamā pagasts, |
| --- | --- |

—

Peltsamā pagasts,

| — | Puhjas pagasts, |
| --- | --- |

—

Puhjas pagasts,

| — | Pūrmani pagasts, |
| --- | --- |

—

Pūrmani pagasts,

| — | Rakes pagasts, |
| --- | --- |

—

Rakes pagasts,

| — | Rannu pagasts, |
| --- | --- |

—

Rannu pagasts,

| — | Rengu pagasts, |
| --- | --- |

—

Rengu pagasts,

| — | Sārepēdi pagasts, |
| --- | --- |

—

Sārepēdi pagasts,

| — | Tehtveres pagasts, |
| --- | --- |

—

Tehtveres pagasts,

| — | Tarvastu pagasts, |
| --- | --- |

—

Tarvastu pagasts,

| — | Tormas pagasts, |
| --- | --- |

—

Tormas pagasts,

| — | Ilenurmes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ilenurmes pagasts,

| — | Veikemārjas pagasts. |
| --- | --- |

—

Veikemārjas pagasts.

2.   Latvija

Šādi Latvijas apgabali:

| — | Limbažu novada Viļķenes, Pāles un Katvaru pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Viļķenes, Pāles un Katvaru pagasts,

| — | Salacgrīvas novada Ainažu un Salacgrīvas pagasts, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novada Ainažu un Salacgrīvas pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads, |
| --- | --- |

—

Zilupes novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Rēzekne. |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne.

3.   Lietuva

Šādi Lietuvas apgabali:

| — | Anīkšču rajona pašvaldības teritorijā – Viešintas seņūnija un Svedasu seņūnijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no ceļa Nr. 118, |
| --- | --- |

—

Anīkšču rajona pašvaldības teritorijā – Viešintas seņūnija un Svedasu seņūnijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no ceļa Nr. 118,

| — | Jonavas rajona pašvaldības teritorijā – Upninku, Ruklas, Dumšu, Užusaļu un Kulvas seņūnija, bet Žeimju seņūnijā – Akļu, Akmeņu, Barsukines, Blauzdžu, Girēļu, Jagēlavas, Juljanavas, Kuigaļu, Liepkalņu, Martīnišķu, Milašišķu, Mimaļu, Naujasodes, Normaiņu I, Padobju, Palankešu, Pamelnītēles, Pēdžu, Skrīnes, Svalkeņu, Terespolas, Varpēņu, Žeimju gst. un Žievelišķu ciems, kā arī Žeimju ciemats, |
| --- | --- |

—

Jonavas rajona pašvaldības teritorijā – Upninku, Ruklas, Dumšu, Užusaļu un Kulvas seņūnija, bet Žeimju seņūnijā – Akļu, Akmeņu, Barsukines, Blauzdžu, Girēļu, Jagēlavas, Juljanavas, Kuigaļu, Liepkalņu, Martīnišķu, Milašišķu, Mimaļu, Naujasodes, Normaiņu I, Padobju, Palankešu, Pamelnītēles, Pēdžu, Skrīnes, Svalkeņu, Terespolas, Varpēņu, Žeimju gst. un Žievelišķu ciems, kā arī Žeimju ciemats,

| — | Kaišadores rajona pašvaldības teritorijā – Palomenes un Pravienišķu seņūnija, kā arī un Rumšišķu seņūnijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A1, |
| --- | --- |

—

Kaišadores rajona pašvaldības teritorijā – Palomenes un Pravienišķu seņūnija, kā arī un Rumšišķu seņūnijas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A1,

| — | Kauņas rajona pašvaldības teritorijā – Vandžogalas, Lapju, Karmelavas un Neveroņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kauņas rajona pašvaldības teritorijā – Vandžogalas, Lapju, Karmelavas un Neveroņu pagasts,

| — | Ķēdaiņu rajona pašvaldības teritorijā – Pelēdnaģu seņūnija, |
| --- | --- |

—

Ķēdaiņu rajona pašvaldības teritorijā – Pelēdnaģu seņūnija,

| — | Šaļčininku rajona pašvaldības teritorijā – Baltoji Voķes, Pabares, Dainavas, Kalesninku seņūnija, |
| --- | --- |

—

Šaļčininku rajona pašvaldības teritorijā – Baltoji Voķes, Pabares, Dainavas, Kalesninku seņūnija,

| — | Varēnas rajona pašvaldības teritorijā – Valkininku, Jaķēnu, Matuizu, Varēnas, Vīdeņu seņūnija, |
| --- | --- |

—

Varēnas rajona pašvaldības teritorijā – Valkininku, Jaķēnu, Matuizu, Varēnas, Vīdeņu seņūnija,

| — | Jonavas pilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jonavas pilsētas pašvaldība,

| — | Ignalinas rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Ignalinas rajona pašvaldība,

| — | Kupišķu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Kupišķu rajona pašvaldība,

| — | Molētu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Molētu rajona pašvaldība,

| — | Rokišķu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Rokišķu rajona pašvaldība,

| — | Švenčoņu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Švenčoņu rajona pašvaldība,

| — | Traķu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Traķu rajona pašvaldība,

| — | Utenas rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Utenas rajona pašvaldība,

| — | Zarasu rajona pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Zarasu rajona pašvaldība,

| — | Visaginas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Visaginas pašvaldība.

4.   Polija

Šādi Polijas apgabali:

Podlases vojevodistē:

| — | Bjalistokas povjata Grodekas un Mihalovo gmins, |
| --- | --- |

—

Bjalistokas povjata Grodekas un Mihalovo gmins,

| — | Sokulkas povjata Krinku, Kužnicas, Sokulkas un Šudzjalovo gmins. |
| --- | --- |

—

Sokulkas povjata Krinku, Kužnicas, Sokulkas un Šudzjalovo gmins.

IV DAĻA

Itālija

Šādi Itālijas apgabali:

visa Sardīnijas teritorija.”

---