# Den Europæiske Unions L 215/2015

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 215 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 58. årgang14. august 2015 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 215

Dansk udgave

Retsforskrifter

58. årgang14. august 2015

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2015/1389 af 7. maj 2015 om undertegnelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne og om midlertidig anvendelse af en protokol om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Moldova for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union | 1 |
| | | Protokol om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Moldova for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union | 3 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1390 af 13. august 2015 om 233. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2015/1391 af 13. august 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1200/2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1392 af 13. august 2015 om godkendelse af basisstoffet fructose, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1393 af 13. august 2015 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Καλαμάτα (Kalamata) (BOB)) | 38 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1394 af 13. august 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 470/2014, som ændret ved forordning (EU) 2015/588, om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en fornyet overvæltningsundersøgelse i henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 | 42 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1395 af 13. august 2015 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 50 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (EU) 2015/1389 af 7. maj 2015 om undertegnelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne og om midlertidig anvendelse af en protokol om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Moldova for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

1

Protokol om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Moldova for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

3

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1390 af 13. august 2015 om 233. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen

6

*

Kommissionens forordning (EU) 2015/1391 af 13. august 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1200/2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1392 af 13. august 2015 om godkendelse af basisstoffet fructose, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

34

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1393 af 13. august 2015 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Καλαμάτα (Kalamata) (BOB))

38

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1394 af 13. august 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 470/2014, som ændret ved forordning (EU) 2015/588, om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en fornyet overvæltningsundersøgelse i henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

42

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1395 af 13. august 2015 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 14.8.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 215/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/1389

af 7. maj 2015

om undertegnelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne og om midlertidig anvendelse af en protokol om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Moldova for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,

under henvisning til akten om Kroatiens tiltrædelse, særlig artikel 6, stk. 2, andet afsnit,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 14. september 2012 bemyndigede Rådet Kommissionen til på Unionens, dens medlemsstaters og Republikken Kroatiens vegne at indlede forhandlinger med henblik på indgåelse af en protokol om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova (1) på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (»protokollen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 14. september 2012 bemyndigede Rådet Kommissionen til på Unionens, dens medlemsstaters og Republikken Kroatiens vegne at indlede forhandlinger med henblik på indgåelse af en protokol om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova (1) på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (»protokollen«).

| (2) | Forhandlingerne fik en positiv afslutning den 16. september 2014. |
| --- | --- |

(2)

Forhandlingerne fik en positiv afslutning den 16. september 2014.

| (3) | Protokollen bør undertegnes på Unionens og dens medlemsstaters vegne med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(3)

Protokollen bør undertegnes på Unionens og dens medlemsstaters vegne med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt.

| (4) | Protokollen bør anvendes midlertidigt — |
| --- | --- |

(4)

Protokollen bør anvendes midlertidigt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der gives herved bemyndigelse til undertegnelse på Unionens og dens medlemsstaters vegne af protokollen om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Moldova for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union med forbehold af indgåelse af den nævnte protokol.

Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne protokollen på Unionens og dens medlemsstaters vegne.

Artikel 3

I overensstemmelse med protokollens artikel 3, stk. 2, anvendes den midlertidigt fra undertegnelsen (2) indtil ikrafttrædelsen.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2015.

På Rådets vegne

E. RINKĒVIČS

Formand

---

(1)  Teksten til aftalen er offentliggjort i EUT L 292 af 20.10.2012, s. 3.

1

(2)  Den dato, fra hvilken protokollen anvendes midlertidigt, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

2

Den Europæiske Unions Tidende

---

| 14.8.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 215/3

---

PROTOKOL

om ændring af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Moldova for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

KONGERIGET BELGIEN,

REPUBLIKKEN BULGARIEN,

DEN TJEKKISKE REPUBLIK,

KONGERIGET DANMARK,

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

REPUBLIKKEN ESTLAND,

IRLAND,

DEN HELLENSKE REPUBLIK,

KONGERIGET SPANIEN,

DEN FRANSKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN KROATIEN,

DEN ITALIENSKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN CYPERN,

REPUBLIKKEN LETLAND,

REPUBLIKKEN LITAUEN,

STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,

UNGARN,

REPUBLIKKEN MALTA,

KONGERIGET NEDERLANDENE,

REPUBLIKKEN ØSTRIG,

REPUBLIKKEN POLEN,

DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,

RUMÆNIEN,

REPUBLIKKEN SLOVENIEN,

DEN SLOVAKISKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN FINLAND,

KONGERIGET SVERIGE,

DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,

der er parter i traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og medlemsstater i Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »medlemsstaterne«), og

DEN EUROPÆISKE UNION,

på den ene side, og

REPUBLIKKEN MOLDOVA,

på den anden side

som henviser til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. juli 2013 —

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Republikken Kroatien er part i aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Republikken Moldova (1), der blev undertegnet den 26. juni 2012 (i det følgende benævnt »aftalen«).

Artikel 2

Teksten til aftalen på kroatisk (2), bliver autentisk på samme vilkår som de øvrige sprogudgaver.

Artikel 3

1.   Denne protokol skal godkendes af parterne i overensstemmelse med deres egne procedurer. Den træder i kraft på datoen for aftalens ikrafttrædelse. Skulle denne protokol imidlertid blive godkendt af parterne efter datoen for aftalens ikrafttrædelse, træder den i henhold til aftalens artikel 29, stk. 1, i kraft én måned efter datoen på den sidste note i en udveksling af diplomatiske noter mellem parterne, hvori de bekræfter, at alle nødvendige ikrafttrædelsesprocedurer for denne protokol er afsluttet.

2.   Denne protokol anvendes midlertidigt fra datoen for parternes undertegnelse heraf.

Udfærdiget i Bruxelles den 22. juli 2015 i to eksemplarer på hvert af parternes officielle sprog, idet hver tekst har samme gyldighed.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Pentru statele membre

Image

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Pentru Uniunea Europeană

Image

3a Република Молдова

Por la República de Moldavia

Za Moldavskou republiku

For Republikken Moldova

Für die Republik Moldau

Moldova Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Μολδαβίας

For the Republic of Moldova

Pour la République de Moldavie

Za Republiku Moldovu

Per la Repubblica moldova

Moldovas Republikas vārdā –

Moldovos Respublikos vardu

A Moldovai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Moldova

Voor de Republiek Moldavië

W imieniu Republiki Mołdawii

Pela República da Moldova

Pentru Republica Moldova

Za Moldavskú republiku

Za Republiko Moldavijo

Moldovan tasavallan puolesta

För Republiken Moldavien

Pentru Republica Moldova

Image

---

(1)  Teksten til aftalen er offentliggjort i EUT L 292 af 20.10.2012, s. 3.

1

(2)  Specialudgave på kroatisk: Kapitel 11, bind 102, s. 197.

2

---

FORORDNINGER

| 14.8.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 215/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 215/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1390

af 13. august 2015

om 233. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen (1), særlig artikel 7, stk. 1, litra a), og stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (2) | I perioden fra den 22. maj til den 15. juni 2015 besluttede FN's Sikkerhedsråds sanktionskomité ved fire afgørelser, der blev truffet henholdsvis den 22. maj 2015, den 15. juni 2015, den 26. juni 2015 og den 10. juli 2015, at ændre seks punkter på listen over fysiske personer, som indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer skal finde anvendelse på, og fem enheder på listen. Den 6. august 2015 besluttede sanktionskomitéen at tilføje en enhed til listen. |
| --- | --- |

(2)

I perioden fra den 22. maj til den 15. juni 2015 besluttede FN's Sikkerhedsråds sanktionskomité ved fire afgørelser, der blev truffet henholdsvis den 22. maj 2015, den 15. juni 2015, den 26. juni 2015 og den 10. juli 2015, at ændre seks punkter på listen over fysiske personer, som indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer skal finde anvendelse på, og fem enheder på listen. Den 6. august 2015 besluttede sanktionskomitéen at tilføje en enhed til listen.

| (3) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ajourføres. |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ajourføres.

| (4) | For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør denne forordning træde i kraft straks — |
| --- | --- |

(4)

For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør denne forordning træde i kraft straks —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

---

(1)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAG

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres således:

| 1) | Følgende punkter under overskriften »Fysiske personer« ændres:






  a) | Punktet »Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (alias a) Ayman Al-Zawahari, b) Ahmed Fuad Salim, c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, d) Al Zawahiri Ayman, e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, i) Dhawahri Ayman, j) Eddaouahiri Ayman, k) Nur Al Deen Abu Mohammed, l) Ayman Al Zawahari, m) Ahman Fuad Salim, n) Abu Fatma, o) Abu Mohammed). Titel: a) Doktor, b) Dr. Fødselsdato: 19.6.1951. Fødested: Giza, Egypten. Nationalitet: Egyptisk. Pasnr.: a) 1084010 (egyptisk pas), b) 19820215. Andre oplysninger: a) Tidligere operationel og militær leder af en gruppe under Egyptisk Islamisk Jihad, nu nær samarbejdspartner med Usama Bin Laden, b) Menes at opholde sig i grænseområdet mellem Afghanistan og Pakistan. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 25.1.2001.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (alias a) Ayman Al-Zawahari, b) Ahmed Fuad Salim, c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, d) Al Zawahiri Ayman, e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, i) Dhawahri Ayman, j) Eddaouahiri Ayman, k) Nur Al Deen Abu Mohammed, l) Ayman Al Zawahari, m) Ahman Fuad Salim, n) Abu Fatma, o) Abu Mohammed). Titel: a) doktor, b) dr. Fødselsdato: 19.6.1951. Fødested: Giza, Egypten. Nationalitet: egyptisk. Pasnr.: a) 1084010 (egyptisk pas), b) 19820215. Andre oplysninger: a) tidligere operationel og militær leder af en gruppe under Egyptisk Islamisk Jihad, var nær samarbejdspartner til Usama Bin Laden (død), c) menes at opholde sig i grænseområdet mellem Afghanistan og Pakistan. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 25.1.2001.« |
| --- | --- | --- |

1)

Følgende punkter under overskriften »Fysiske personer« ændres:

a)

Punktet »Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (alias a) Ayman Al-Zawahari, b) Ahmed Fuad Salim, c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, d) Al Zawahiri Ayman, e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, i) Dhawahri Ayman, j) Eddaouahiri Ayman, k) Nur Al Deen Abu Mohammed, l) Ayman Al Zawahari, m) Ahman Fuad Salim, n) Abu Fatma, o) Abu Mohammed). Titel: a) Doktor, b) Dr. Fødselsdato: 19.6.1951. Fødested: Giza, Egypten. Nationalitet: Egyptisk. Pasnr.: a) 1084010 (egyptisk pas), b) 19820215. Andre oplysninger: a) Tidligere operationel og militær leder af en gruppe under Egyptisk Islamisk Jihad, nu nær samarbejdspartner med Usama Bin Laden, b) Menes at opholde sig i grænseområdet mellem Afghanistan og Pakistan. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 25.1.2001.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (alias a) Ayman Al-Zawahari, b) Ahmed Fuad Salim, c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz, d) Al Zawahiri Ayman, e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor, f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi, g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie, h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi, i) Dhawahri Ayman, j) Eddaouahiri Ayman, k) Nur Al Deen Abu Mohammed, l) Ayman Al Zawahari, m) Ahman Fuad Salim, n) Abu Fatma, o) Abu Mohammed). Titel: a) doktor, b) dr. Fødselsdato: 19.6.1951. Fødested: Giza, Egypten. Nationalitet: egyptisk. Pasnr.: a) 1084010 (egyptisk pas), b) 19820215. Andre oplysninger: a) tidligere operationel og militær leder af en gruppe under Egyptisk Islamisk Jihad, var nær samarbejdspartner til Usama Bin Laden (død), c) menes at opholde sig i grænseområdet mellem Afghanistan og Pakistan. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 25.1.2001.«

| b) | Punktet »Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Adresse: Tyskland. Fødselsdato: 20.11.1973. Fødested: Benghazi, Libyen. Nationalitet: statsløs palæstinenser. Pasnr.: a) 939254 (egyptisk rejsebevis), b) 0003213 (egyptisk pas), c) 981358 (egyptisk pas), d) C00071659 (erstatningspas udstedt af Forbundsrepublikken Tyskland). Andre oplysninger: (a) fængslet i Tyskland, (b) hans bror er Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 6.12.2005.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Adresse: Tyskland (i fængsel). Fødselsdato: 20.11.1973. Fødested: Benghazi, Libyen. Nationalitet: statsløs palæstinenser. Pasnr.: a) 939254 (egyptisk rejsedokument), b) 0003213 (egyptisk pas), c) 981358 (egyptisk pas), d) C00071659 (erstatningspas udstedt af Forbundsrepublikken Tyskland). Andre oplysninger: a) idømt 5 år og 6 måneders fængsel i Tyskland den 6. december 2007. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 6.12.2005.« |
| --- | --- |

b)

Punktet »Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Adresse: Tyskland. Fødselsdato: 20.11.1973. Fødested: Benghazi, Libyen. Nationalitet: statsløs palæstinenser. Pasnr.: a) 939254 (egyptisk rejsebevis), b) 0003213 (egyptisk pas), c) 981358 (egyptisk pas), d) C00071659 (erstatningspas udstedt af Forbundsrepublikken Tyskland). Andre oplysninger: (a) fængslet i Tyskland, (b) hans bror er Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 6.12.2005.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (alias Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Adresse: Tyskland (i fængsel). Fødselsdato: 20.11.1973. Fødested: Benghazi, Libyen. Nationalitet: statsløs palæstinenser. Pasnr.: a) 939254 (egyptisk rejsedokument), b) 0003213 (egyptisk pas), c) 981358 (egyptisk pas), d) C00071659 (erstatningspas udstedt af Forbundsrepublikken Tyskland). Andre oplysninger: a) idømt 5 år og 6 måneders fængsel i Tyskland den 6. december 2007. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 6.12.2005.«

| c) | Punktet »Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul-karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Fødselsdato: a) 1.10.1976, b) 8.10.1396 (Hijri-kalenderen). Fødested: Yemen. Nationalitet: yemenitisk. Pasnr.: 40483 (yemenitisk pasnr. udstedt den 5.1.1997). Andre oplysninger: var fængslet i Yemen mellem 2003 og 2006. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.1.2010.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Fødselsdato: a) 1.10.1976, b) 8.10.1396 (Hijri-kalenderen). Fødested: Yemen. Nationalitet: yemenitisk. Pasnr.: 40483 (yemenitisk pasnr. udstedt den 5.1.1997). Andre oplysninger: a) siden 2007 leder af Al-Qaida i Yemen (AQY), b) siden januar 2009 leder af Al-Qaida på den Arabiske Halvø, som opererer i Yemen og Saudi-Arabien c) tilknytning til højtstående Al-Qaida-ledere, d) hævder at have været sekretær for Usama Bin Laden (død) inden 2003, e) arresteret i Iran og udleveret til Yemen i 2003, hvor han i 2006 flygtede fra fængslet, og hvor han pr. januar 2010 fortsat var på flugt. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.1.2010.« |
| --- | --- |

c)

Punktet »Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul-karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Fødselsdato: a) 1.10.1976, b) 8.10.1396 (Hijri-kalenderen). Fødested: Yemen. Nationalitet: yemenitisk. Pasnr.: 40483 (yemenitisk pasnr. udstedt den 5.1.1997). Andre oplysninger: var fængslet i Yemen mellem 2003 og 2006. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.1.2010.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Fødselsdato: a) 1.10.1976, b) 8.10.1396 (Hijri-kalenderen). Fødested: Yemen. Nationalitet: yemenitisk. Pasnr.: 40483 (yemenitisk pasnr. udstedt den 5.1.1997). Andre oplysninger: a) siden 2007 leder af Al-Qaida i Yemen (AQY), b) siden januar 2009 leder af Al-Qaida på den Arabiske Halvø, som opererer i Yemen og Saudi-Arabien c) tilknytning til højtstående Al-Qaida-ledere, d) hævder at have været sekretær for Usama Bin Laden (død) inden 2003, e) arresteret i Iran og udleveret til Yemen i 2003, hvor han i 2006 flygtede fra fængslet, og hvor han pr. januar 2010 fortsat var på flugt. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.1.2010.«

| d) | Punktet »Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A« Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-»Asiri, h) Ibrahim al-«Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adresse: Yemen. Fødselsdato: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (Hijri-kalenderen). Fødested: Riyadh, Saudi-Arabien. Nationalitet: Saudiarabisk. Pasnr.: F654645 (Saudiarabisk pas udstedt den 30.4.2005, udløb den 7.3.2010, udstedelsesdato i Hijri-kalenderen 24.6.1426, udløbsdato i Hijri-kalenderen 21.3.1431). Nationalt identifikationsnr.: 1028745097 (Saudiarabisk civilt identifikationsnummer). Andre oplysninger: a) Al-Quaidas operative og primære bombefremstiller i Den Arabiske Halvø; b) Menes at skjule sig i Yemen siden marts 2011; c) Eftersøgt af Saudi-Arabien; d) Interpol har givet ham en »INTERPOL Orange Notice (file #2009/52/OS/CCC, #81)«; e) Knyttet til Nasir »abd-al-Karim Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi og Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 24.3.2011.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adresse: Yemen. Fødselsdato: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (Hijri-kalenderen). Fødested: Riyadh, Saudi-Arabien. Nationalitet: saudiarabisk. Pasnr.: F654645 (saudiarabisk pasnr., udstedt den 30.4.2005, udløbet den 7.3.2010, udstedelsesdato i Hijri-kalenderen 24.6.1426, udløbsdato i Hijri-kalenderen 21.3.1431). Nationalt identifikationsnr.: 1028745097 (saudiarabisk civilt identifikationsnummer). Andre oplysninger: a) Al-Quaidas operative og primære bombefremstiller på Den Arabiske Halvø, b) menes at have skjult sig i Yemen siden marts 2011, c) eftersøgt af Saudi-Arabien, d) også tilknytning til Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi og Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 24.3.2011.« |
| --- | --- |

d)

Punktet »Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A« Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-»Asiri, h) Ibrahim al-«Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adresse: Yemen. Fødselsdato: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (Hijri-kalenderen). Fødested: Riyadh, Saudi-Arabien. Nationalitet: Saudiarabisk. Pasnr.: F654645 (Saudiarabisk pas udstedt den 30.4.2005, udløb den 7.3.2010, udstedelsesdato i Hijri-kalenderen 24.6.1426, udløbsdato i Hijri-kalenderen 21.3.1431). Nationalt identifikationsnr.: 1028745097 (Saudiarabisk civilt identifikationsnummer). Andre oplysninger: a) Al-Quaidas operative og primære bombefremstiller i Den Arabiske Halvø; b) Menes at skjule sig i Yemen siden marts 2011; c) Eftersøgt af Saudi-Arabien; d) Interpol har givet ham en »INTERPOL Orange Notice (file #2009/52/OS/CCC, #81)«; e) Knyttet til Nasir »abd-al-Karim Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi og Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 24.3.2011.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adresse: Yemen. Fødselsdato: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (Hijri-kalenderen). Fødested: Riyadh, Saudi-Arabien. Nationalitet: saudiarabisk. Pasnr.: F654645 (saudiarabisk pasnr., udstedt den 30.4.2005, udløbet den 7.3.2010, udstedelsesdato i Hijri-kalenderen 24.6.1426, udløbsdato i Hijri-kalenderen 21.3.1431). Nationalt identifikationsnr.: 1028745097 (saudiarabisk civilt identifikationsnummer). Andre oplysninger: a) Al-Quaidas operative og primære bombefremstiller på Den Arabiske Halvø, b) menes at have skjult sig i Yemen siden marts 2011, c) eftersøgt af Saudi-Arabien, d) også tilknytning til Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi og Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 24.3.2011.«

| e) | Punktet »Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Fødselsdato: 2.3.1984. Fødested: Bahrain. Nationalitet: bahrainer. Pasnr.: 1632207 (Bahrain). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 10.10.2008.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Fødselsdato: 2.3.1984. Fødested: Bahrain. Nationalitet: Bahrainisk. Pasnr.: 1632207 (bahrainisk). Andre oplysninger: a) har ageret på vegne af og ydet finansiel, materiel og logistisk støtte til Al-Qaida og gruppen Libyan Islamic Fighting Group (LIFG), b) arresteret i De Forenede Arabiske Emirater (UAE) i januar 2007 under anklage for at være medlem af Al-Qaida og LIFG, c) efter dommen i UAE i slutningen af 2007 blev han overført til Bahrain i starten af 2008 for at afsone resten af dommen, d) efter at han blev løsladt i 2008, genoptog han fundraising-aktiviteterne for Al-Qaida, i hvert fald i løbet af 2012, e) han har også indsamlet penge til Taliban. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 10.10.2008.« |
| --- | --- |

e)

Punktet »Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Fødselsdato: 2.3.1984. Fødested: Bahrain. Nationalitet: bahrainer. Pasnr.: 1632207 (Bahrain). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 10.10.2008.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (alias a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq, b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Fødselsdato: 2.3.1984. Fødested: Bahrain. Nationalitet: Bahrainisk. Pasnr.: 1632207 (bahrainisk). Andre oplysninger: a) har ageret på vegne af og ydet finansiel, materiel og logistisk støtte til Al-Qaida og gruppen Libyan Islamic Fighting Group (LIFG), b) arresteret i De Forenede Arabiske Emirater (UAE) i januar 2007 under anklage for at være medlem af Al-Qaida og LIFG, c) efter dommen i UAE i slutningen af 2007 blev han overført til Bahrain i starten af 2008 for at afsone resten af dommen, d) efter at han blev løsladt i 2008, genoptog han fundraising-aktiviteterne for Al-Qaida, i hvert fald i løbet af 2012, e) han har også indsamlet penge til Taliban. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 10.10.2008.«

| f) | Punktet »Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adresse: Johannesburg, South Africa. Fødselsdato: 1966. Fødested: al Aziziyya, Libyen. Nationalitet: Libysk. Pasnr.: 203037 (libysk pas udstedt i Tripoli). Andre oplysninger: a) Tilknytning til Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) og Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 11.1.2002.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al- Rahman, i) Abdel Ilah Sabri (falsk identitet i forbindelse med falsk sydafrikansk identifikationsnr. 6910275240086, som er knyttet til sydafrikansk pasnr. 434021161, begge dokumenter er blevet konfiskeret). Adresse: Tripoli, Libyen (pr. februar 2014). Fødselsdato: 2.2.1966. Fødested: al Aziziyya, Libyen. Nationalitet: libysk. Pasnr.: a) Libysk pasnr. 203037, udstedt i Tripoli, Libyen, b) Libysk pasnr. 347834, udstedt under navnet Ibrahim Ali Tantoush, udløb den 21. februar 2014). Andre oplysninger: a) tilknytning til Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) og Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Foto og fingeraftryk kan medtages i INTERPOL-UNSC Special Notice. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 11.1.2002.« |
| --- | --- |

f)

Punktet »Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adresse: Johannesburg, South Africa. Fødselsdato: 1966. Fødested: al Aziziyya, Libyen. Nationalitet: Libysk. Pasnr.: 203037 (libysk pas udstedt i Tripoli). Andre oplysninger: a) Tilknytning til Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) og Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 11.1.2002.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al- Rahman, i) Abdel Ilah Sabri (falsk identitet i forbindelse med falsk sydafrikansk identifikationsnr. 6910275240086, som er knyttet til sydafrikansk pasnr. 434021161, begge dokumenter er blevet konfiskeret). Adresse: Tripoli, Libyen (pr. februar 2014). Fødselsdato: 2.2.1966. Fødested: al Aziziyya, Libyen. Nationalitet: libysk. Pasnr.: a) Libysk pasnr. 203037, udstedt i Tripoli, Libyen, b) Libysk pasnr. 347834, udstedt under navnet Ibrahim Ali Tantoush, udløb den 21. februar 2014). Andre oplysninger: a) tilknytning til Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) og Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Foto og fingeraftryk kan medtages i INTERPOL-UNSC Special Notice. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 11.1.2002.«

| g) | Punktet »Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan). Adresse: Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malaysia. Fødselsdato: (a) 5.1.1966, (b) 5.10.1966. Fødested: Muar Johor, Malaysia. Nationalitet: malaysisk. Pasnr.: A 11263265. Nationalt identifikationsnr.: 660105-01-5297. Andre oplysninger: (a) moderens navn er Minah Binto Aogist Abd Aziz, (b) Kørekortsnummer D2161572 udsted i Californien, USA. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 9.9.2003.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan (bedst kendt som)). Adresse: a) Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malaysia (tidligere adresse), b) Maguindanao, Filippinerne (pr. januar 2015). Fødselsdato: a) 5.1.1966, b) 5.10.1966. Fødested: Muar Johor, Malaysia. Nationalitet: malaysisk. Pasnr.: a) A 11263265, b) nationalt identifikationsnummer: 660105-01-5297, c) kørekortnummer D2161572, udstedt i Californien, USA. Andre oplysninger: a) retten for det nordlige distrikt i Califonien, USA, udstedte en arrestordre på ham den 1. august 2007, b) bekræftet at være afgået ved døden i Maguindanao, Filippinerne i januar 2015, c) moderens navn er Minah Binto Aogist Abd Aziz. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 9.9.2003.« |
| --- | --- |

g)

Punktet »Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan). Adresse: Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malaysia. Fødselsdato: (a) 5.1.1966, (b) 5.10.1966. Fødested: Muar Johor, Malaysia. Nationalitet: malaysisk. Pasnr.: A 11263265. Nationalt identifikationsnr.: 660105-01-5297. Andre oplysninger: (a) moderens navn er Minah Binto Aogist Abd Aziz, (b) Kørekortsnummer D2161572 udsted i Californien, USA. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 9.9.2003.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan (bedst kendt som)). Adresse: a) Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malaysia (tidligere adresse), b) Maguindanao, Filippinerne (pr. januar 2015). Fødselsdato: a) 5.1.1966, b) 5.10.1966. Fødested: Muar Johor, Malaysia. Nationalitet: malaysisk. Pasnr.: a) A 11263265, b) nationalt identifikationsnummer: 660105-01-5297, c) kørekortnummer D2161572, udstedt i Californien, USA. Andre oplysninger: a) retten for det nordlige distrikt i Califonien, USA, udstedte en arrestordre på ham den 1. august 2007, b) bekræftet at være afgået ved døden i Maguindanao, Filippinerne i januar 2015, c) moderens navn er Minah Binto Aogist Abd Aziz. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 9.9.2003.«

| 2) | Følgende punkter under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« ændres:






  a) | Punktet »Revival of Islamic Heritage Society (alias a) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, b) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, c) Jamia Ihya Ul Turath, d) RIHS). Adresse: a) Pakistan, b) Afghanistan. Andre oplysninger: a) det er kun denne enheds kontorer i Pakistan og Afghanistan, der er udpeget, b) tilknytning til Abu Bakr al-Jaziri og Afghan Support Committee (ASC). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 11.1.2002.« under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« affattes således:
  »Revival of Islamic Heritage Society (alias a) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, b) Jamia Ihya ul Turath, c) RIHS, d) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, e) Al-Furqan Foundation Welfare Trust, f) Al-Furqan Welfare Foundation. Adresse: a) Pakistan, b) Afghanistan. Andre oplysninger: a) det er kun denne enheds kontorer i Pakistan og Afghanistan, der er udpeget, b) tilknytning til Abu Bakr al-Jaziri og Afghan Support Committee (ASC). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 11.1.2002.« |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende punkter under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« ændres:

a)

Punktet »Revival of Islamic Heritage Society (alias a) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, b) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, c) Jamia Ihya Ul Turath, d) RIHS). Adresse: a) Pakistan, b) Afghanistan. Andre oplysninger: a) det er kun denne enheds kontorer i Pakistan og Afghanistan, der er udpeget, b) tilknytning til Abu Bakr al-Jaziri og Afghan Support Committee (ASC). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 11.1.2002.« under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« affattes således:

»Revival of Islamic Heritage Society (alias a) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent, b) Jamia Ihya ul Turath, c) RIHS, d) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya, e) Al-Furqan Foundation Welfare Trust, f) Al-Furqan Welfare Foundation. Adresse: a) Pakistan, b) Afghanistan. Andre oplysninger: a) det er kun denne enheds kontorer i Pakistan og Afghanistan, der er udpeget, b) tilknytning til Abu Bakr al-Jaziri og Afghan Support Committee (ASC). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 11.1.2002.«

| b) | Punktet »Al-Haramain Islamic Foundation (Somalia). Adresse: Somalia. Andre oplysninger: grundlægger og tidligere leder er Aqeel Abdulaziz Aqeel al-Aqeel. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 13.3.2002.« under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« affattes således:
  »Al-Haramain Islamic Foundation (Somalia). Adresse: Somalia. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 13.3.2002.« |
| --- | --- |

b)

Punktet »Al-Haramain Islamic Foundation (Somalia). Adresse: Somalia. Andre oplysninger: grundlægger og tidligere leder er Aqeel Abdulaziz Aqeel al-Aqeel. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 13.3.2002.« under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« affattes således:

»Al-Haramain Islamic Foundation (Somalia). Adresse: Somalia. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 13.3.2002.«

| c) | Punktet »Al-Qaida in the Arabian Peninsula (alias a) AQAP, b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula, c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab, d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula, e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula, f) Ansar al-Shari'a, g) AAS, h) Al-Qaida in Yemen, i) AQY). Andre oplysninger: Lokation: Yemen eller Saudi-Arabien. Ansar al-Shari'a blev dannet i starten af 2011 af AQAP. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.1.2010.« under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« affattes således:
  »Al-Qaida på Den Arabiske Halvø (alias a) AQAP, b) Jihad-organisationen Al-Qaida på Den Arabiske Halvø, c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab, d) Al-Qaida-organisationen på Den Arabiske Halvø, e) Al-Qaida på Den Sydarabiske Halvø, f) Ansar al-Shari'a, g) AAS, h) Al-Qaida i Yemen, i) AQY). Andre oplysninger: a) Område: Yemen eller Saudi-Arabien (2004–2006), b) dannet i januar 2009, da Al-Qaida i Yemen slog sig sammen med saudiarabiske Al-Qaida-agenter, c) lederen af AQAP er Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, d) Ansar al-Shari'a blev dannet i starten af 2011 af AQAP og har taget ansvar for adskillige angreb i Yemen både mod statslige mål og civile mål. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.1.2010.« |
| --- | --- |

c)

Punktet »Al-Qaida in the Arabian Peninsula (alias a) AQAP, b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula, c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab, d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula, e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula, f) Ansar al-Shari'a, g) AAS, h) Al-Qaida in Yemen, i) AQY). Andre oplysninger: Lokation: Yemen eller Saudi-Arabien. Ansar al-Shari'a blev dannet i starten af 2011 af AQAP. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.1.2010.« under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« affattes således:

»Al-Qaida på Den Arabiske Halvø (alias a) AQAP, b) Jihad-organisationen Al-Qaida på Den Arabiske Halvø, c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab, d) Al-Qaida-organisationen på Den Arabiske Halvø, e) Al-Qaida på Den Sydarabiske Halvø, f) Ansar al-Shari'a, g) AAS, h) Al-Qaida i Yemen, i) AQY). Andre oplysninger: a) Område: Yemen eller Saudi-Arabien (2004–2006), b) dannet i januar 2009, da Al-Qaida i Yemen slog sig sammen med saudiarabiske Al-Qaida-agenter, c) lederen af AQAP er Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, d) Ansar al-Shari'a blev dannet i starten af 2011 af AQAP og har taget ansvar for adskillige angreb i Yemen både mod statslige mål og civile mål. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 19.1.2010.«

| d) | Punktet »Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (alias a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Pakistani Taliban, d) Tehreek-e-Taliban). Andre oplysninger: a) Tehrik-e Taliban har til huse i stammeområderne langs grænsen mellem Afghanistan og Pakistan; b) blev dannet i 2007 og ledes af Hakimullah Mehsud; c) Wali Ur Rehman er TTP's emir for Sydwaziristan. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 29.7.2011.« under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« affattes således:
  »Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (alias a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Taliban i Pakistan, d) Tehreek-e-Taliban). Andre oplysninger: a) Tehrik-e Taliban har til huse i stammeområderne langs grænsen mellem Afghanistan og Pakistan, b) blev dannet i 2007 og ledes af Maulana Fazlullah. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 29.7.2011.« |
| --- | --- |

d)

Punktet »Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (alias a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Pakistani Taliban, d) Tehreek-e-Taliban). Andre oplysninger: a) Tehrik-e Taliban har til huse i stammeområderne langs grænsen mellem Afghanistan og Pakistan; b) blev dannet i 2007 og ledes af Hakimullah Mehsud; c) Wali Ur Rehman er TTP's emir for Sydwaziristan. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 29.7.2011.« under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder« affattes således:

»Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (alias a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Taliban i Pakistan, d) Tehreek-e-Taliban). Andre oplysninger: a) Tehrik-e Taliban har til huse i stammeområderne langs grænsen mellem Afghanistan og Pakistan, b) blev dannet i 2007 og ledes af Maulana Fazlullah. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 29.7.2011.«

| 3) | Følgende punkt tilføjes under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder«:






  a) | »The Army Of Emigrants And Supporters (alias: a) Battalion of Emigrants and Supporters, b) Army of Emigrants and Supporters organization, c) Battalion of Emigrants and Ansar, d) Jaysh al-Muhajirin wal-Ansar (JAMWA). Adresse: Jabal Turkuman-området, Lattakia-provinsen, Den Syriske Arabiske Republik; Andre oplysninger: dannet af udenlandske terrorister i 2013. Område: Den Syriske Arabiske Republik. Tilknyttet Den Islamisk Stat i Irak og Levanten, opført som Al-Qaida i Iraq og Al-Nusrah Front for the People of the Levant, den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 6.8.2015.« |
| --- | --- | --- |

3)

Følgende punkt tilføjes under overskriften »Juridiske personer, grupper og enheder«:

a)

»The Army Of Emigrants And Supporters (alias: a) Battalion of Emigrants and Supporters, b) Army of Emigrants and Supporters organization, c) Battalion of Emigrants and Ansar, d) Jaysh al-Muhajirin wal-Ansar (JAMWA). Adresse: Jabal Turkuman-området, Lattakia-provinsen, Den Syriske Arabiske Republik; Andre oplysninger: dannet af udenlandske terrorister i 2013. Område: Den Syriske Arabiske Republik. Tilknyttet Den Islamisk Stat i Irak og Levanten, opført som Al-Qaida i Iraq og Al-Nusrah Front for the People of the Levant, den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 6.8.2015.«

---

| 14.8.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 215/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 215/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2015/1391

af 13. august 2015

om ændring af forordning (EF) nr. 1200/2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 af 19. november 2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget (1), særlig artikel 7, stk. 4, og artikel 11, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1166/2008 indeholder nye rammebestemmelser for levering af sammenlignelige EU-statistikker over landbrugsbedrifternes struktur og for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1166/2008 indeholder nye rammebestemmelser for levering af sammenlignelige EU-statistikker over landbrugsbedrifternes struktur og for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget.

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 715/2014 (2) fastsætter en ny liste af kendetegn, der skal indsamles i 2016-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur. Det er derfor nødvendigt at ændre definitionerne. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 715/2014 (2) fastsætter en ny liste af kendetegn, der skal indsamles i 2016-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur. Det er derfor nødvendigt at ændre definitionerne.

| (3) | For at opnå så høj en grad af sammenlignelighed som muligt bør begreberne i listen over kendetegn nævnt i betragtning 2 forstås og anvendes ensartet i hele Unionen. Det er derfor nødvendigt at ændre definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes i forbindelse med undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur. |
| --- | --- |

(3)

For at opnå så høj en grad af sammenlignelighed som muligt bør begreberne i listen over kendetegn nævnt i betragtning 2 forstås og anvendes ensartet i hele Unionen. Det er derfor nødvendigt at ændre definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes i forbindelse med undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur.

| (4) | Bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1200/2009 (3) bør tilpasses den nye liste over kendetegn nævnt i betragtning 2. |
| --- | --- |

(4)

Bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1200/2009 (3) bør tilpasses den nye liste over kendetegn nævnt i betragtning 2.

| (5) | Forordning (EF) nr. 1200/2009 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 1200/2009 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (4) — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (4) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 1200/2009 erstattes af teksten i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 321 af 1.12.2008, s. 16.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 715/2014 af 26. juni 2014 om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår listen over de kendetegn, der skal indsamles i 2016-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur (EUT L 190 af 28.6.2014, s. 8).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1200/2009 af 30. november 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn (EUT L 329 af 15.12.2009, s. 1).

3

(4)  Rådets afgørelse 72/279/EØF af 31. juli 1972 om nedsættelse af en stående landbrugsstatistisk komité (EFT L 179 af 7.8.1972, s. 1).

4

---

BILAG

»BILAG II

Definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Unionens undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur
   (1)

I.   GENERELLE KENDETEGN

Bedriftens beliggenhed

Landbrugsbedriftens beliggenhed er defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1166/2008.

NUTS 3-region

NUTS 3-regionen (i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 31/2011 (2)), hvor bedriften er beliggende.

Ligger bedriften i et ugunstigt stillet område?

Oplysninger om ugunstigt stillede områder leveres i overensstemmelse med artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (3).

L— bedriften er i et ugunstigt stillet område, bortset fra bjergområder, med betydelige naturbetingede begrænsninger eller et andet område med særlige begrænsninger.

M— bedriften er i et ugunstigt stillet bjergområde

N— normalt område (ikke-ugunstigt stillet område).

Bedriftens retlige form

Bedriftens retlige form afhænger af indehaverens status.

Er bedriften en enhed på fælles arealer?

En særlig »enhed på fælles landbrugsarealer«— en virtuel enhed oprettet med henblik på dataindsamling og -registrering, der består af det udnyttede landbrugsareal som anvendes af landbrugsbedrifter, uden at det tilhører dem direkte, som er omfattet af fælles rettigheder.

Hviler det juridiske og økonomiske ansvar for bedriften på:

| | en fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, hvis bedriften er selvstændig?

  En enkeltperson og fysisk person, som er indehaver af en bedrift, som ikke er knyttet til andre bedrifter eller andre indehavere ved fælles ledelse eller tilsvarende ordninger.
  Hvis svaret er »ja«, er denne person (indehaveren) samtidig driftslederen?
  Hvis denne person ikke er driftslederen, er driftslederen da et medlem af indehaverens familie?
  Hvis driftslederen er et medlem af indehaverens familie, er driftslederen da indehaverens ægtefælle? |
| --- | --- |

en fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, hvis bedriften er selvstændig?

En enkeltperson og fysisk person, som er indehaver af en bedrift, som ikke er knyttet til andre bedrifter eller andre indehavere ved fælles ledelse eller tilsvarende ordninger.

Hvis svaret er »ja«, er denne person (indehaveren) samtidig driftslederen?

Hvis denne person ikke er driftslederen, er driftslederen da et medlem af indehaverens familie?

Hvis driftslederen er et medlem af indehaverens familie, er driftslederen da indehaverens ægtefælle?

| | en eller flere fysiske personer, der er partnere, hvis bedriften er en sammenslutning af bedrifter?

  En partner/partnere i en sammenslutning af bedrifter er fysiske personer, der ejer, lejer eller på anden måde sammen leder en landbrugsbedrift eller sammen leder deres individuelle bedrifter, som om der var tale om én bedrift. Et sådant samarbejde skal enten foregå i henhold til loven eller en skriftlig aftale. |
| --- | --- |

en eller flere fysiske personer, der er partnere, hvis bedriften er en sammenslutning af bedrifter?

En partner/partnere i en sammenslutning af bedrifter er fysiske personer, der ejer, lejer eller på anden måde sammen leder en landbrugsbedrift eller sammen leder deres individuelle bedrifter, som om der var tale om én bedrift. Et sådant samarbejde skal enten foregå i henhold til loven eller en skriftlig aftale.

| | en juridisk person?

  En retlig enhed, der ikke er en fysisk person, men som har samme almindelige rettigheder og pligter som en fysisk person, f.eks. evne til at være eller gøre sig til part i en retssag (almindelig rets- og handleevne). |
| --- | --- |

en juridisk person?

En retlig enhed, der ikke er en fysisk person, men som har samme almindelige rettigheder og pligter som en fysisk person, f.eks. evne til at være eller gøre sig til part i en retssag (almindelig rets- og handleevne).

Driftsform (i forhold til indehaveren) og driftssystem

Udnyttet landbrugsareal:

Ved »udnyttet landbrugsareal« forstås det samlede areal bestående af agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer og køkkenhaver, der anvendes af en landbrugsbedrift, uanset driftsform og uanset om det anvendes som en del af fællesjord.

Selvejet jord

Den del af det udnyttede landbrugsareal, som dyrkes på bedriften, og som ejes af indehaveren, eller som dyrkes af denne i hans egenskab af brugshaver, arvefæster eller lignende.

Tilforpagtet jord

Udnyttet landbrugsareal, der er tilforpagtet af bedriften mod et forud aftalt fast vederlag (i kontanter, naturalier eller andre ydelser), og hvor der findes en (mundtlig eller skriftlig) forpagtningsaftale. Et udnyttet landbrugsareal henregnes kun til én bedrift. Er et udnyttet landbrugsareal bortforpagtet til flere bedrifter i referenceåret, henregnes det normalt til den bedrift, det tilhører på undersøgelsens referencedag, eller den bedrift, der har benyttet det i den længste periode i referenceåret.

Delt tilforpagtning og andre driftsformer

| a) | Ved »landbrugsareal i delt tilforpagtning« forstås det udnyttede landbrugsareal (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i fællesskab af ejer og delforpagter i henhold til en skriftlig eller mundtlig forpagtningsaftale. Outputtet (enten økonomisk eller fysisk) af det dyrkede areal fordeles mellem de to parter på basis af en aftalt fordelingsnøgle. |
| --- | --- |

a)

Ved »landbrugsareal i delt tilforpagtning« forstås det udnyttede landbrugsareal (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i fællesskab af ejer og delforpagter i henhold til en skriftlig eller mundtlig forpagtningsaftale. Outputtet (enten økonomisk eller fysisk) af det dyrkede areal fordeles mellem de to parter på basis af en aftalt fordelingsnøgle.

| b) | Ved »udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer« forstås det udnyttede landbrugsareal, der ikke er omfattet af ovenstående poster. |
| --- | --- |

b)

Ved »udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer« forstås det udnyttede landbrugsareal, der ikke er omfattet af ovenstående poster.

Fælles arealer

Det udnyttede landbrugsareal, som anvendes af en landbrugsbedrift, uden at det tilhører denne direkte, dvs. som er omfattet af fælles rettigheder.

Økologisk landbrug

Driftsmetoder efter bestemte normer og regler som fastlagt i i) Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (4), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale gennemførelsesbestemmelser om økologisk produktion.

Samlet udnyttet landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler

Den del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå den anvendte produktionsmetode fuldt ud er i overensstemmelse med principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale gennemførelsesbestemmelser om certificering af økologisk produktion.

Samlet udnyttet landbrugsareal på bedriften, som er under omlægning til økologiske produktionsmetoder, der skal certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler

Den del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, men hvor den overgangsperiode, der er nødvendig for, at produktionen kan anses for fuldt ud at opfylde principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale gennemførelsesbestemmelser om certificering af økologisk produktion, endnu ikke er tilendebragt.

Arealer på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler, eller som er under omlægning med henblik på certificering

Det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres, eller som er under omlægning med henblik på certificering efter bestemte normer og regler, som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale gennemførelsesbestemmelser om økologisk produktion, opdelt efter afgrødekategori.

De forskellige afgrødekategorier for økologisk produktion er angivet nedenfor. Bemærk, at afgrøderne er defineret i afsnit II. Jord.

| | Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd) |
| --- | --- |

Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd)

| | Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd) |
| --- | --- |

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

| | Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler) |
| --- | --- |

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

| | Sukkerroer (ekskl. frø) |
| --- | --- |

Sukkerroer (ekskl. frø)

| | Olieholdige afgrøder |
| --- | --- |

Olieholdige afgrøder

| | Friske grøntsager, meloner og jordbær |
| --- | --- |

Friske grøntsager, meloner og jordbær

| | Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer |
| --- | --- |

Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer

| | Plantager med frugttræer og -buske |
| --- | --- |

Plantager med frugttræer og -buske

| | Citruslunde |
| --- | --- |

Citruslunde

| | Olivenlunde |
| --- | --- |

Olivenlunde

| | Vinmarker |
| --- | --- |

Vinmarker

| | Andre afgrøder (fiberafgrøder osv.) inkl. marginale græsarealer |
| --- | --- |

Andre afgrøder (fiberafgrøder osv.) inkl. marginale græsarealer

Økologiske produktionsmetoder, der anvendes til animalsk produktion og certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler

Det antal dyr, der er opdrættet på bedriften, hvor hele eller en del af den animalske produktion fuldt ud opfylder principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om certificering af økologisk produktion, opdelt efter dyrekategori.

Husdyr er defineret i afsnit III. Husdyr

| | Kvæg |
| --- | --- |

Kvæg

| | Svin |
| --- | --- |

Svin

| | Får og geder |
| --- | --- |

Får og geder

| | Fjerkræ |
| --- | --- |

Fjerkræ

| | Andre dyr |
| --- | --- |

Andre dyr

Anvendelse af bedriftens produktion

Husstanden anvender mere end 50 % af værdien af bedriftens endelige produktion

Ved »husstand« forstås den familieenhed, som indehaveren tilhører, og hvis medlemmer deler samme bolig, sammenlægger deres indkomst og formue, helt eller delvist, og forbruger visse former for varer og tjenester kollektivt, navnlig bolig og fødevarer.

Definitionen af »endelig produktion« i forbindelse med dette kendetegn er den samme som definitionen af »anvendelig produktion«, der anvendes i forbindelse med landbrugsregnskaber (5).

Det direkte salg til endelige forbrugere udgør mere end 50 % af bedriftens samlede salg

Ved »direkte salg til den endelige forbruger« forstås bedriftens salg af landbrugsprodukter af egen produktion, behandlet eller ubehandlet, direkte til forbrugere til deres eget forbrug. Procentdelen beregnes ud fra værdien målt i penge, uanset om salget er betalt for med kontanter, naturalier eller andre midler.

II.   JORD

Ved »bedriftens samlede landbrugsareal« forstås det udnyttede landbrugsareal (agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer og køkkenhaver) og andre arealer (uudnyttet landbrugsareal, skovbevoksede arealer og andre arealer).

Agerjord

Jord, der bearbejdes regelmæssigt (pløjes eller bearbejdes på anden måde), og som normalt indgår i bedriftens omdrift.

Omdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Normalt veksler afgrøderne hvert år, men de kan også være flerårige. For at sondre mellem agerjord og flerårige kulturer eller varige græs- og engarealer anvendes en tærskel på fem år. Det betragtes således ikke som agerjord, hvis samme afgrøde dyrkes i fem år eller derover, uden at den forudgående afgrøde i mellemtiden fjernes og en ny etableres.

Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd)

Alle kornarealer, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

| | Blød hvede og spelt


  Triticum æstivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L og Triticum monococcum L. |
| --- | --- |

Blød hvede og spelt

Triticum æstivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L og Triticum monococcum L.

| | Hård hvede


  Triticum durum Desf. |
| --- | --- |

Hård hvede

Triticum durum Desf.

| | Rug


  Secale cereale L., inkl. blandinger af rug og andre kornarter, der sås om efteråret (blandsæd). |
| --- | --- |

Rug

Secale cereale L., inkl. blandinger af rug og andre kornarter, der sås om efteråret (blandsæd).

| | Byg


  Hordeum vulgare L. |
| --- | --- |

Byg

Hordeum vulgare L.

| | Havre


  Avena sativa L., inkl. blandinger af havre og andre kornarter, der sås om foråret. |
| --- | --- |

Havre

Avena sativa L., inkl. blandinger af havre og andre kornarter, der sås om foråret.

| | Kernemajs

  Majs (Zea mays L.) til høst af kerner. |
| --- | --- |

Kernemajs

Majs (Zea mays L.) til høst af kerner.

| | Ris


  Oryza sativa L. |
| --- | --- |

Ris

Oryza sativa L.

| | Andre kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn

  Kornarter, som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed, og som ikke er registreret andetsteds. |
| --- | --- |

Andre kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn

Kornarter, som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed, og som ikke er registreret andetsteds.

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

Afgrøder, der sås og høstes hovedsagelig på grund af deres proteinindhold.

Alle arealer med tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

heraf ærter, hestebønner og sødlupin

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed.

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

Solanum tuberosum L.

Sukkerroer (ekskl. frø)

Beta vulgaris L., bestemt til sukkerindustrien og til produktion af alkohol (herunder energiproduktion).

Rodfrugtplanter til foder (ekskl. frø)

Foderroer (Beta vulgaris L.) og planter af Brassicae-familien hovedsagelig bestemt til foder, uanset om det er roden eller stilken, og andre planter, der hovedsagelig dyrkes på grund af deres rødder med henblik på produktion af foder, ikke andetsteds nævnt.

Industriafgrøder

Planter, som normalt ikke sælges direkte til forbrug, da de skal bearbejdes industrielt forud for endelig brug.

Alle høstede arealer af industriafgrøder, uanset anvendelse, registreres her (inkl. afgrøder, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

| | Tobak


  Nicotiana tabacum L. |
| --- | --- |

Tobak

Nicotiana tabacum L.

| | Humle


  Humulus lupulus L. |
| --- | --- |

Humle

Humulus lupulus L.

| | Bomuld


  Gossypium spp., til høst af fibre og olieholdige frø. |
| --- | --- |

Bomuld

Gossypium spp., til høst af fibre og olieholdige frø.

| | Raps og rybs


  Brassica napus L. (partim) og Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, som dyrkes til produktion af olie og høstes som tørre kerner. |
| --- | --- |

Raps og rybs

Brassica napus L. (partim) og Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, som dyrkes til produktion af olie og høstes som tørre kerner.

| | Solsikke


  Helianthus annuus L., som høstes som tørre kerner. |
| --- | --- |

Solsikke

Helianthus annuus L., som høstes som tørre kerner.

| | Soja


  Glycine max L. Merril, som høstes som tørre kerner. |
| --- | --- |

Soja

Glycine max L. Merril, som høstes som tørre kerner.

| | Hørfrø (oliehør)


  Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af olie og som høstes som tørre kerner. |
| --- | --- |

Hørfrø (oliehør)

Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af olie og som høstes som tørre kerner.

| | Andre olieholdige afgrøder

  Andre afgrøder, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres olieindhold og høstes som tørre kerner, ikke andetsteds nævnt. |
| --- | --- |

Andre olieholdige afgrøder

Andre afgrøder, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres olieindhold og høstes som tørre kerner, ikke andetsteds nævnt.

| | Hør


  Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af fibre. |
| --- | --- |

Hør

Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af fibre.

| | Hamp


  Cannabis sativa L. |
| --- | --- |

Hamp

Cannabis sativa L.

| | Andre fiberafgrøder

  Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres fiberindhold, ikke andetsteds nævnt. |
| --- | --- |

Andre fiberafgrøder

Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres fiberindhold, ikke andetsteds nævnt.

| | Aroma-, læge- og krydderplanter

  Planter eller dele af planter til farmaceutiske formål, produktion af parfume eller til konsum.
  Der sondres mellem krydderplanter og grøntsager, idet de anvendes i små mængder og mere har til formål at give maden smag end indhold. |
| --- | --- |

Aroma-, læge- og krydderplanter

Planter eller dele af planter til farmaceutiske formål, produktion af parfume eller til konsum.

Der sondres mellem krydderplanter og grøntsager, idet de anvendes i små mængder og mere har til formål at give maden smag end indhold.

| | Andre industriafgrøder ikke andetsteds nævnt

  Andre industriafgrøder, ikke andetsteds nævnt.
  Inkl. kulturer, der udelukkende anvendes til produktion af vedvarende energi. |
| --- | --- |

Andre industriafgrøder ikke andetsteds nævnt

Andre industriafgrøder, ikke andetsteds nævnt.

Inkl. kulturer, der udelukkende anvendes til produktion af vedvarende energi.

Friske grøntsager, meloner og jordbær, heraf:

Frilands eller under lav overdækning

Friske grøntsager, meloner og jordbær — frilands eller under lav overdækning.

Dyrket som markafgrøder

Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift med andre landbrugsafgrøder.

Dyrket som gartneriafgrøder

Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift kun med gartneriafgrøder.

Under glas eller under anden høj overdækning

Kulturer, som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler)

Frilands eller under lav overdækning

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), frilands eller under lav overdækning.

Under glas eller under anden høj overdækning

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.

Grønthøstede planter

Alle »grønne« agerjordskulturer bestemt hovedsagelig til foder, produktion af vedvarende energi (f.eks. produktion af biomasse fra fodermajs) eller grøngødning er medregnet her, nemlig kornafgrøder, græsarter, bælgplanter eller industriafgrøder og andre agerjordskulturer, der er grønthøstet og/eller anvendt grønt.

Afgrøderne bør dyrkes i omdrift med andre afgrøder, som findes på det samme areal i mindre end fem år (etårige eller flerårige foderafgrøder).

Afgrøder, der ikke anvendes på bedriften, men som sælges enten til direkte brug på andre bedrifter eller til industrien, medregnes.

Græs i omdrift

Græsplanter til græsning, hø eller ensilage som en del af normal omdrift. Arealerne skal i mindst et høstår og mindre end fem år være tilsået med græs eller blandede græssorter. Før jorden tilsås igen, pløjes den eller bearbejdes på anden måde eller planterne ødelægges, f.eks. ved hjælp af herbicider (ukrudtsbekæmpelsesmidler).

Blandinger af hovedsagelig græs og andre foderafgrøder (som regel bælgplanter), der bruges til græsning, grønthøstes eller høstes som tørret hø, medtages her.

Andre grønthøstede planter

Andre etårige eller flerårige (mindre end fem år) afgrøder, der grønthøstes som beskrevet under grønthøstede planter.

Fodermajs

Alle former for majs (Zea mays L.), som høstes hovedsagelig til ensilage, men ikke for at få kernen (hele kolber, dele af eller hele planten).

Herunder hører fodermajs, der direkte (uden ensilering) anvendes som foder til dyrene og hele kolber (kerne + skaft + dækblade), der høstes til foder eller ensilage samt til produktion af vedvarende energi.

Bælgplanter

Bælgplanter dyrket og grønthøstet som hele planter hovedsagelig til foder, energi eller grøngødning.

Blandinger af især bælgplanter (normalt > 80 %) og græsplanter, grønthøstet eller høstet som tørret hø, medtages her.

Andre grønthøstede planter ikke andetsteds nævnt

Andre agerjordskulturer hovedsagelig beregnet til foder, som grønthøstes, ikke andetsteds nævnt.

Frø og stiklinger på agerjord

Arealer, hvorpå der dyrkes planter, hvis frø og stiklinger er bestemt til salg, ekskl. korn, ris, bælgsæd, kartofler og olieholdige planter. Arealer med grønfoder til høst af frø, rødder til høst af frø, frø og stiklinger til grøntsager og blomster til salg osv. medtages her.

Andre markafgrøder

Kulturer på agerjord, ikke andetsteds nævnt.

Brakjord

Al agerjord, som enten indgår i omdrift eller bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand (6), som bearbejdes eller ikke bearbejdes, men hvorpå der ikke høstes i løbet af driftsåret.

Det væsentligste kendetegn ved brakjord er, at jorden normalt hviler i et driftsår for at blive forbedret.

Brakjord kan forekomme i følgende former:

| 1. | arealer uden nogen form for vegetation |
| --- | --- |

1.

arealer uden nogen form for vegetation

| 2. | arealer med tilfældig vegetation; denne vegetation kan i visse tilfælde anvendes som foder eller til nedpløjning |
| --- | --- |

2.

arealer med tilfældig vegetation; denne vegetation kan i visse tilfælde anvendes som foder eller til nedpløjning

| 3. | arealer, som udelukkende anvendes til grøngødning. |
| --- | --- |

3.

arealer, som udelukkende anvendes til grøngødning.

Køkkenhaver

Arealer, der tjener til dyrkning af landbrugsprodukter bestemt til forbrug af indehaveren og dennes husholdning, og der som regel er adskilt fra det øvrige landbrugsareal og fremtræder som køkkenhaver.

Kun lejlighedsvis sælges overskydende produktion fra dette areal uden for bedriften. Alle arealer, på hvilke der dyrkes produkter, der regelmæssigt sælges på markedet, hører under andre punkter, selv om en del af produkterne forbruges af indehaveren og dennes husholdning.

Varige græsarealer

Arealer, hvorpå der vedvarende (mindst fem år) dyrkes grønne foderafgrøder, hvad enten der er tale om dyrkede (tilsåede) eller naturlige (selvsåede) arealer, og som holdes uden for bedriftens omdrift.

Disse arealer kan anvendes til græsning, ensilage og hø eller til produktion af vedvarende energi.

Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer

Varige græsarealer på jord af god eller mellemgod kvalitet. Disse arealer kan normalt anvendes til intensiv græsning.

Marginale græsarealer

Varige græsarealer med ringe udbytte, som regel på jord af ringe kvalitet, f.eks. i kuperet terræn og i højereliggende områder, og som normalt ikke er gødet, opdyrket, tilsået eller drænet.

Disse arealer kan normalt kun anvendes til ekstensiv græsning og slås normalt ikke eller slås på en ekstensiv måde, og kan ikke anvendes til en større dyrebestand.

Varige græsarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som er tilskudsberettigede

Varige græs- og engarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (7), eller eventuelle senere retsforskrifter, bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand og er berettigede til finansiel støtte.

Flerårige kulturer

Kulturer uden for omdrift (ekskl. varige græsarealer), som dyrkes på arealerne over en længere periode og giver udbytte i flere år.

Plantager med frugttræer og -buske

Arealer med træer, buske og andre flerårige bærplanter end jordbær til produktion af frugt. Hertil regnes plantager såvel med lille som med stor afstand mellem træerne, hvor der kan være tale om at dyrke andre kulturer i forbindelse med frugtdyrkningen.

Frugter, heraf:

| | Frugter, der vokser i tempereret klima

  Plantager med frugttræer, som traditionelt vokser i tempereret klima til produktion af frugt. |
| --- | --- |

Frugter, der vokser i tempereret klima

Plantager med frugttræer, som traditionelt vokser i tempereret klima til produktion af frugt.

| | Frugter, der vokser i subtropisk klima

  Plantager med frugttræer, som traditionelt vokser i subtropisk klima til produktion af frugt. |
| --- | --- |

Frugter, der vokser i subtropisk klima

Plantager med frugttræer, som traditionelt vokser i subtropisk klima til produktion af frugt.

Bær

Plantager med bærbuske, som traditionelt vokser i tempereret og subtropisk klima til produktion af bær.

Nødder

Plantager med nøddetræer, som traditionelt vokser i tempereret og subtropisk klima.

Citruslunde

Plantager med Citrus spp.

Olivenlunde

Plantager med Olea europea L.

| | Hvor der normalt produceres spiseoliven

  Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af spiseoliven. |
| --- | --- |

Hvor der normalt produceres spiseoliven

Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af spiseoliven.

| | Hvor der normalt produceres oliven til fremstilling af olivenolie

  Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af olivenolie. |
| --- | --- |

Hvor der normalt produceres oliven til fremstilling af olivenolie

Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af olivenolie.

Vinmarker, hvorpå der normalt produceres:

Plantager med Vitis vinifera L.

| | Kvalitetsvin

  Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), der opfylder kravene i i) Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 (8), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler.
  Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet geografisk betegnelse (BGB), der opfylder kravene i i) forordning (EF) nr. 479/2008, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler. |
| --- | --- |

Kvalitetsvin

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), der opfylder kravene i i) Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 (8), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler.

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet geografisk betegnelse (BGB), der opfylder kravene i i) forordning (EF) nr. 479/2008, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler.

| | Anden vin

  Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af andre vine end BOB- (beskyttet oprindelsesbetegnelse) og BGB-vine (beskyttet geografisk betegnelse). |
| --- | --- |

Anden vin

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af andre vine end BOB- (beskyttet oprindelsesbetegnelse) og BGB-vine (beskyttet geografisk betegnelse).

| | Spisedruer

  Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af friske druer. |
| --- | --- |

Spisedruer

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af friske druer.

| | Druer til tørring

  Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af druer til tørring. |
| --- | --- |

Druer til tørring

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af druer til tørring.

Planteskoler

Arealer med unge træagtige planter på friland, der er beregnet til udplantning:

| a) | vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer |
| --- | --- |

a)

vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer

| b) | planteskoler for frugter og bær |
| --- | --- |

b)

planteskoler for frugter og bær

| c) | planteskoler for prydplanter |
| --- | --- |

c)

planteskoler for prydplanter

| d) | skovplanteskoler (ekskl. planteskoler, der drives i skov til dækning af bedriftens eget forbrug) |
| --- | --- |

d)

skovplanteskoler (ekskl. planteskoler, der drives i skov til dækning af bedriftens eget forbrug)

| e) | træer og buske til tilplantning af haver, parker, vejkanter og skråninger (f.eks. planter til hække, rosenbuske og andre prydbuske, prydnåletræer) samt podestammer og unge planter heraf. |
| --- | --- |

e)

træer og buske til tilplantning af haver, parker, vejkanter og skråninger (f.eks. planter til hække, rosenbuske og andre prydbuske, prydnåletræer) samt podestammer og unge planter heraf.

Andre flerårige kulturer

Flerårige frilandskulturer, som ikke medtages under ovenstående betegnelse, især kurve- og flettemateriale, der som regel høstes hvert år, samt træer, der plantes til kommercielle formål, f.eks. juletræer på det udnyttede landbrugsareal.

Flerårige kulturer under glas

Andre arealer

Til »andre arealer« henregnes uudnyttet landbrugsareal (landbrugsarealer, der af økonomiske, sociale eller andre årsager ikke længere dyrkes, og som ikke indgår i omdriften), skovbevoksede arealer og andre bebyggede arealer, gårdspladser, markveje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.

Uudnyttet landbrugsareal

Arealer, som tidligere har været udnyttet som landbrugsarealer, men som i undersøgelsens referenceår af økonomiske, sociale eller andre grunde ikke længere indgår i omdriften, dvs. at en landbrugsmæssig udnyttelse ikke er tilsigtet.

Disse arealer vil normalt igen kunne udnyttes med de midler, en landbrugsbedrift normalt råder over.

Skovbevoksede arealer

Arealer, der er dækket med skovtræer eller buske, inkl. poppelplantager og plantager med lignende træer i eller uden for skov, skovplanteskoler i skov til dækning af bedriftens egne behov samt skovfaciliteter (skovveje, lagerpladser til gavntræ osv.).

heraf lavskov med kort omdriftstid

Skovbevoksede arealer til dyrkning af træer med en omdriftstid på 20 år eller mindre.

Omdriftstiden er den tid, der går mellem træernes såning/plantning og høsten af det endelige produkt, idet normale foranstaltninger som f.eks. tynding ikke anses for høst.

Andre arealer (bebyggede arealer, gårdspladser, markveje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.)

De dele af landbrugsbedriftens samlede areal, som hverken hører under det udnyttede landbrugsareal, det uudnyttede landbrugsareal eller det skovbevoksede areal.

Svampe

Svampe, der dyrkes i bygninger, der er opført eller indrettet specielt med henblik på dette formål, samt i grotter, kældre m.v.

Energiafgrøder (til produktion af biobrændstoffer eller anden vedvarende energi)

Arealet til produktion af specifikke energiafgrøder, der ikke anvendes til andet end energiproduktion og dyrkes på landbrugsagerjord.

Arealer med kunstvanding

Arealer, som kan kunstvandes, i alt

Udnyttet landbrugsareal i alt, som i løbet af referenceåret vil kunne kunstvandes ved hjælp af vandingsanlæg og med den vandmængde, som bedriften normalt har til rådighed.

Arealer med kulturer, som er blevet kunstvandet mindst én gang i de seneste 12 måneder, i alt

Arealer med kulturer, som i løbet af de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang.

Anvendte kunstvandingsmetoder:

| | Overfladevanding (oversvømmelse, render)

  Vandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften. |
| --- | --- |

Overfladevanding (oversvømmelse, render)

Vandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften.

| | Sprinklervanding

  Vanding af planterne ved spredning af vandet under højt tryk som regn over markerne. |
| --- | --- |

Sprinklervanding

Vanding af planterne ved spredning af vandet under højt tryk som regn over markerne.

| | Drypvanding

  Vanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikrosprinklere eller vandforstøvning. |
| --- | --- |

Drypvanding

Vanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikrosprinklere eller vandforstøvning.

Kilde til kunstvanding på bedriften:

Kilden til den samlede mængde eller det meste af det vand, der anvendes til kunstvanding på bedriften.

| | Grundvand på bedriften

  Vandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende. |
| --- | --- |

Grundvand på bedriften

Vandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende.

| | Overfladevand på bedriften

  Små naturlige damme eller opdæmninger, som er beliggende inden for bedriftens område, eller som kun anvendes af én bedrift. |
| --- | --- |

Overfladevand på bedriften

Små naturlige damme eller opdæmninger, som er beliggende inden for bedriftens område, eller som kun anvendes af én bedrift.

| | Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften

  Overfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke er kunstigt anlagt til brug for kunstvanding. |
| --- | --- |

Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften

Overfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke er kunstigt anlagt til brug for kunstvanding.

| | Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften

  Vandkilder beliggende uden for bedriften andre end dem, der er anført under »overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften«, der er tilgængelige for mindst to bedrifter. |
| --- | --- |

Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften

Vandkilder beliggende uden for bedriften andre end dem, der er anført under »overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften«, der er tilgængelige for mindst to bedrifter.

| | Andre kilder

  Andre kilder til kunstvand, ikke andetsteds nævnt. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncentrationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra brakvandskilder (lavt saltindhold), f.eks. Østersøen og visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes direkte, dvs. ubehandlet. Vandet kan også være spildevandsbehandlet og leveres til brugeren som genindvundet spildevand. |
| --- | --- |

Andre kilder

Andre kilder til kunstvand, ikke andetsteds nævnt. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncentrationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra brakvandskilder (lavt saltindhold), f.eks. Østersøen og visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes direkte, dvs. ubehandlet. Vandet kan også være spildevandsbehandlet og leveres til brugeren som genindvundet spildevand.

III.   HUSDYR

Antal produktionsdyr, som på undersøgelsens referencedag er i bedriftens direkte besiddelse eller under dens administration.

Dyrene er ikke nødvendigvis indehaverens ejendom. Dyrene kan befinde sig på bedriften (på udnyttede landbrugsarealer eller i stalde, som benyttes af bedriften) eller uden for bedriften (fælles arealer, vandrende i flokke osv.).

Dyr af hestefamilien

Husdyr tilhørende hestefamilien i slægten Equus (heste, æsler osv.).

Kvæg

Husdyr af arten Bos taurus og Bubalus bubalis, herunder hybrider som Beefalo.

| | Kvæg, under et år, tyre-, stude- og kviekalve |
| --- | --- |

Kvæg, under et år, tyre-, stude- og kviekalve

| | Tyre og stude, et år, men under to år |
| --- | --- |

Tyre og stude, et år, men under to år

| | Kvier, et år, men under to år |
| --- | --- |

Kvier, et år, men under to år

| | Tyre og stude, to år og derover |
| --- | --- |

Tyre og stude, to år og derover

| | Kvier, 2 år og derover

  Kvier på 2 år og derover, som endnu ikke har kælvet. |
| --- | --- |

Kvier, 2 år og derover

Kvier på 2 år og derover, som endnu ikke har kælvet.

| | Malkekøer

  Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere mælk til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter. |
| --- | --- |

Malkekøer

Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere mælk til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

| | Andre køer

  Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og hvis mælk ikke er bestemt til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter. |
| --- | --- |

Andre køer

Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og hvis mælk ikke er bestemt til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

Får og geder

Får (alle aldre)

Husdyr af arten Ovis aries.

| | Hunfår til avl

  Moderfår og bedækkede gimmerlam. |
| --- | --- |

Hunfår til avl

Moderfår og bedækkede gimmerlam.

| | Andre får

  Alle får, som ikke er avlshunner. |
| --- | --- |

Andre får

Alle får, som ikke er avlshunner.

Geder (alle aldre)

Husdyr af underarten Capra aegagrus hircus.

| | Hungeder til avl

  Hungeder, som har fået kid, og bedækkede geder. |
| --- | --- |

Hungeder til avl

Hungeder, som har fået kid, og bedækkede geder.

| | Andre geder

  Alle geder, som ikke er avlshunner. |
| --- | --- |

Andre geder

Alle geder, som ikke er avlshunner.

Svin

Husdyr af arten Sus scrofa domesticus.

| | Smågrise, hvis levende vægt er under 20 kg

  Smågrise, hvis levende vægt normalt er under 20 kg |
| --- | --- |

Smågrise, hvis levende vægt er under 20 kg

Smågrise, hvis levende vægt normalt er under 20 kg

| | Avlssøer på 50 kg og derover

  Søer på 50 kg og derover bestemt til avlsformål, uanset om de har faret eller ej |
| --- | --- |

Avlssøer på 50 kg og derover

Søer på 50 kg og derover bestemt til avlsformål, uanset om de har faret eller ej

| | Andre svin

  Svin, ikke andetsteds nævnt. |
| --- | --- |

Andre svin

Svin, ikke andetsteds nævnt.

Fjerkræ

| | Slagtekyllinger

  Husdyr af arten Gallus gallus, som holdes med henblik på produktion af kød. |
| --- | --- |

Slagtekyllinger

Husdyr af arten Gallus gallus, som holdes med henblik på produktion af kød.

| | Æglæggende høner

  Husdyr af arten Gallus gallus, som har opnået en alder, hvor de lægger æg, og som holdes med henblik på produktion af æg. |
| --- | --- |

Æglæggende høner

Husdyr af arten Gallus gallus, som har opnået en alder, hvor de lægger æg, og som holdes med henblik på produktion af æg.

| | Andet fjerkræ

  Fjerkræ, ikke nævnt under slagtekyllinger og æglæggende høner. | Kalkuner

  Husdyr af arten Meleagris. |
| --- | --- | --- |

Andet fjerkræ

Fjerkræ, ikke nævnt under slagtekyllinger og æglæggende høner.

Kalkuner

Husdyr af arten Meleagris.

| | Ænder

  Husdyr af arterne Anas og Cairina moschata. |
| --- | --- |

Ænder

Husdyr af arterne Anas og Cairina moschata.

| | Gæs

  Husdyr af arten Anser anser dom. |
| --- | --- |

Gæs

Husdyr af arten Anser anser dom.

| | Strudse

  Strudse (Struthio camelus). |
| --- | --- |

Strudse

Strudse (Struthio camelus).

| | Andet fjerkræ, ikke andetsteds nævnt |
| --- | --- |

Andet fjerkræ, ikke andetsteds nævnt

Hunkaniner til avl

Hunkaniner (af arten Oryctolagus) til produktion af kaniner til opfedning. De skal have haft unger.

Bier

Antal bistader med bier (Apis mellifera) til produktion af honning.

Husdyr ikke andetsteds nævnt

Enhver animalsk produktion, ikke andetsteds nævnt i dette afsnit.

IV.   ARBEJDSKRAFT

i)   ARBEJDSTID ANVENDT PÅ BEDRIFTEN

Landbrugsarbejdskraft

Landbrugsarbejdskraften omfatter alle personer over den skolepligtige alder, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde på bedriften.

Medmindre der i den nationale lovgivning er fastsat en specifik minimumsalder for den obligatoriske fuldtids- eller deltidsuddannelse, er 15 år den konventionelle alder, hvor skolepligten ophører.

Eneindehavere, som ikke udfører landbrugsarbejde på bedriften, registreres i undersøgelsen, men medregnes ikke i den samlede landbrugsarbejdskraft.

Personer, som har nået pensionsalderen, men som fortsat arbejder på bedriften, medregnes som landbrugsarbejdskraft.

Ekskl. personer, som arbejder på bedriften, men som er ansat af tredjemand eller som led i aftaler om gensidig hjælp (f.eks. arbejdskraft fra maskinstationer eller andelsselskaber).

Landbrugsarbejde

Ved »landbrugsarbejde« forstås enhver type arbejde på bedriften, der bidrager til i) aktiviteterne som defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 1166/2008, ii) vedligeholdelsen af produktionsmidlerne, eller iii) de aktiviteter, der er direkte afledt af disse produktionsaktiviteter.

Tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften

Ved »tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften« forstås den arbejdstid, som faktisk er anvendt til landbrugsarbejde på bedriften, ekskl. arbejde i indehaverens eller driftslederens husholdning.

Årsarbejdsenheder (ÅAE)

Beskæftigelsesfrekvensen i fuldtidspersoner, dvs. det samlede antal arbejdstimer divideret med det gennemsnitlige antal timer om året, der arbejdes i fuldtidsjobs i landet.

Ved »fuldtidsarbejde« forstås det mindstetimeantal, der er fastsat i de nationale overenskomster. Hvis timetallet ikke er fastsat i disse aftaler, regnes der med 1 800 timer om året (225 arbejdsdage à 8 timer).

Indehaveren

Indehaveren er den fysiske person, gruppe af fysiske personer eller juridiske person, for hvis regning og i hvis navn bedriften drives, og som har det retlige og økonomiske ansvar for bedriften, dvs. som har den økonomiske risiko for bedriften.

Indehaveren kan være ejer, forpagter, arvefæster, brugshaver eller kurator.

| | Køn |
| --- | --- |

Køn

| | Alder |
| --- | --- |

Alder

| | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- |

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Driftslederen

Den fysiske person, der har ansvaret for den daglige finansielle og produktionsmæssige ledelse af den pågældende bedrift.

| | Køn |
| --- | --- |

Køn

| | Alder |
| --- | --- |

Alder

| | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- |

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

| | Driftslederens uddannelse | Driftslederens landbrugsuddannelse |
| --- | --- | --- |

Driftslederens uddannelse

Driftslederens landbrugsuddannelse

| | Kun praktisk landbrugserfaring

  Erfaring erhvervet ved praktisk arbejde på en landbrugsbedrift. |
| --- | --- |

Kun praktisk landbrugserfaring

Erfaring erhvervet ved praktisk arbejde på en landbrugsbedrift.

| | Elementær landbrugsuddannelse

  Enhver form for afsluttet uddannelse på en landbrugsskole for grundlæggende landbrugsuddannelse og/eller et uddannelsescenter begrænset til bestemte fag (herunder havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærvidenskab, landbrugsteknologi og hermed beslægtede fag). Som elementær uddannelse betragtes også en afsluttet læretid inden for landbruget. |
| --- | --- |

Elementær landbrugsuddannelse

Enhver form for afsluttet uddannelse på en landbrugsskole for grundlæggende landbrugsuddannelse og/eller et uddannelsescenter begrænset til bestemte fag (herunder havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærvidenskab, landbrugsteknologi og hermed beslægtede fag). Som elementær uddannelse betragtes også en afsluttet læretid inden for landbruget.

| | Fuldstændig landbrugsuddannelse

  Enhver form for uddannelse af en varighed på mindst 2 års fuldtidsuddannelse efter skolepligtens ophør på landbrugsskole, højere læreanstalt eller universitet inden for fagene landbrug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærvidenskab, landbrugsteknologi eller hermed beslægtede fag. |
| --- | --- |

Fuldstændig landbrugsuddannelse

Enhver form for uddannelse af en varighed på mindst 2 års fuldtidsuddannelse efter skolepligtens ophør på landbrugsskole, højere læreanstalt eller universitet inden for fagene landbrug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærvidenskab, landbrugsteknologi eller hermed beslægtede fag.

| | Driftslederen har gennemgået en erhvervsuddannelse i de seneste 12 måneder

  Ved »erhvervsuddannelse« forstås en uddannelsesforanstaltning eller -aktivitet, der ydes af en lærer eller en uddannelsesinstitution, hvis primære målsætning er erhvervelsen af nye kompetencer vedrørende landbrugsaktiviteter eller aktiviteter, der er direkte forbundet med bedriften eller udviklingen af nye eller forbedringen af eksisterende aktiviteter. |
| --- | --- |

Driftslederen har gennemgået en erhvervsuddannelse i de seneste 12 måneder

Ved »erhvervsuddannelse« forstås en uddannelsesforanstaltning eller -aktivitet, der ydes af en lærer eller en uddannelsesinstitution, hvis primære målsætning er erhvervelsen af nye kompetencer vedrørende landbrugsaktiviteter eller aktiviteter, der er direkte forbundet med bedriften eller udviklingen af nye eller forbedringen af eksisterende aktiviteter.

Eneindehaverens medhjælpende familiemedlemmer

Medlemmer af eneindehaverens familie, inkl. ægtefællen, som udfører landbrugsarbejde på bedriften, men som ikke nødvendigvis bor på bedriften.

I almindelighed er indehaverens familiemedlemmer ægtefællen, slægtninge i op- og nedstigende linje (herunder ved ægteskab og adoption) og indehaverens eller dennes ægtefælles brødre og søstre.

To personer, der bor sammen som partnere, uden at være gift, betragtes ligeledes som ægtefæller.

Eneindehaverens medhjælpende familiemedlemmer: mænd

| — | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- |

—

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Eneindehaverens medhjælpende familiemedlemmer: kvinder

| — | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- |

—

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Fast fremmed arbejdskraft

Alle andre personer end indehaveren og dennes familiemedlemmer, der udfører landbrugsarbejde og modtager en form for vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier) fra landbrugsbedriften.

Ved »fast fremmed arbejdskraft« forstås personer, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde hver uge på bedriften, uanset længden af den ugentlige arbejdstid.

Herunder hører også de personer, som har arbejdet fast i en del af den pågældende periode, men som af en af nedenstående grunde ikke har været i stand til at arbejde i hele perioden:

| 1. | særlige produktionsforhold på bedriften (f.eks. bedrifter, som ensidigt er lagt an på dyrkning af oliven, vin, frugt, grøntsager som markafgrøder eller har specialiseret sig i opfedning af kvæg på græs, og som derfor kun har brug for arbejdskraften i nogle få måneder om året) |
| --- | --- |

1.

særlige produktionsforhold på bedriften (f.eks. bedrifter, som ensidigt er lagt an på dyrkning af oliven, vin, frugt, grøntsager som markafgrøder eller har specialiseret sig i opfedning af kvæg på græs, og som derfor kun har brug for arbejdskraften i nogle få måneder om året)

| 2. | fravær på grund af ferie, militærtjeneste, sygdom, ulykkestilfælde eller død |
| --- | --- |

2.

fravær på grund af ferie, militærtjeneste, sygdom, ulykkestilfælde eller død

| 3. | tiltrædelse eller fratrædelse fra bedriften (omfatter også arbejdstagere, der har afsluttet deres arbejdsforhold på en landbrugsbedrift for at optage et nyt på en anden bedrift i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag) |
| --- | --- |

3.

tiltrædelse eller fratrædelse fra bedriften (omfatter også arbejdstagere, der har afsluttet deres arbejdsforhold på en landbrugsbedrift for at optage et nyt på en anden bedrift i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag)

| 4. | komplet arbejdsstandsning på bedriften på grund af force majeure (oversvømmelse, brand osv.).
  Fast fremmed arbejdskraft: mænd






  — | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- | --- |

4.

komplet arbejdsstandsning på bedriften på grund af force majeure (oversvømmelse, brand osv.).

—

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

| — | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- |

—

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

Midlertidig fremmed arbejdskraft: mænd/kvinder

Ved »midlertidig arbejdskraft« forstås personer, som inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag ikke har arbejdet hver uge på landbrugsbedriften af andre årsager end dem, der er nævnt under »fast fremmed arbejdskraft«.

Ved »arbejdsdage udført af midlertidig fremmed arbejdskraft« forstås dage af en sådan længde, at den ansatte modtager en form for vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier) for en hel dags arbejde, i løbet af hvilken der udføres det arbejde, som normalt udføres af en fuldtidsbeskæftiget landbrugsmedarbejder. Ferieperioder og sygdomsperioder regnes ikke som arbejdsdage.

Ved en »hel arbejdsdag« forstås en fuldtidsbeskæftiget fast ansats normale arbejdsdag.

ii)   ANDEN ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE: IKKE-LANDBRUGSMÆSSIGT ARBEJDE PÅ BEDRIFTEN (UDEN DIREKTE TILKNYTNING TIL BEDRIFTEN) OG ARBEJDE UDEN FOR BEDRIFTEN

Ved »anden erhvervsmæssig beskæftigelse« forstås enhver beskæftigelse, udført mod vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier), ekskl. beskæftigelse i forbindelse med landbrugsarbejde på bedriften som defineret under afsnit IV, i) og anden erhvervsmæssige beskæftigelse uden direkte tilknytning til bedriften som defineret i afsnit V, i).

Landbrugsarbejde, der udføres af arbejdskraften fra en landbrugsbedrift for en anden landbrugsbedrift, medregnes.

Oplysningerne indsamles kun for eneindehavere på de bedrifter, hvor indehaveren er en fysisk person (dvs. hvor indehaveren også er driftslederen), og for alle sammenslutninger af bedrifter. Der indsamles ikke oplysninger for eneindehavere af bedrifter, når indehaveren ikke er driftslederen, og for juridiske personer.

Oplysningerne om anden erhvervsmæssig beskæftigelse registreres for indehaveren og andre medlemmer af eneindehaverens familie. Oplysningerne registreres kun, hvis de er beskæftiget med landbrugsarbejde eller arbejde i direkte tilknytning til bedriften.

Ikke-separabel ikke-landbrugsmæssig erhvervsmæssig biaktivitet på bedriften medtages ikke, da det medregnes under landbrugsarbejde.

Beskæftigelse, der er medtaget, klassificeres således:

| — | Hovedaktiviteter, hvortil der medgår mere tid end eller lige så meget tid som til landbrugsarbejdet på bedriften |
| --- | --- |

—

Hovedaktiviteter, hvortil der medgår mere tid end eller lige så meget tid som til landbrugsarbejdet på bedriften

| — | Biaktiviteter, hvortil der medgår mindre tid end til landbrugsarbejdet på bedriften. |
| --- | --- |

—

Biaktiviteter, hvortil der medgår mindre tid end til landbrugsarbejdet på bedriften.

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af indehaveren, som samtidig er driftslederen:

Al erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er direkte tilknyttet til bedriften, udført af indehaveren, der også er driftsleder, som sin biaktivitet.

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af andre medlemmer af eneindehaverens familie:

| | Hovedaktivitet
  Antal personer (enten eneindehaverens ægtefælle eller andre medlemmer af eneindehaverens familie), der har erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er knyttet til bedriften, som deres hovedaktivitet. |
| --- | --- |

Hovedaktivitet

Antal personer (enten eneindehaverens ægtefælle eller andre medlemmer af eneindehaverens familie), der har erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er knyttet til bedriften, som deres hovedaktivitet.

| | Biaktivitet
  Antal personer (enten eneindehaverens ægtefælle eller andre medlemmer af eneindehaverens familie), der har erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er knyttet til bedriften, som deres biaktivitet. |
| --- | --- |

Biaktivitet

Antal personer (enten eneindehaverens ægtefælle eller andre medlemmer af eneindehaverens familie), der har erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er knyttet til bedriften, som deres biaktivitet.

V.   ANDEN ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE PÅ BEDRIFTEN (MED DIREKTE TILKNYTNING TIL BEDRIFTEN)

i)   LISTE OVER ANDRE FORMER FOR ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse på bedriften omfatter al anden beskæftigelse end landbrugsarbejde med direkte tilknytning til bedriften og med økonomiske følger for bedriften.

Ved »beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften« forstås aktiviteter, hvor enten bedriftens ressourcer (areal, bygninger, maskiner osv.) eller bedriftens produkter anvendes. Anvendes kun bedriftens arbejdskraft (familie og ikke-familie) og ikke andre af bedriftens ressourcer, anses arbejdskraften for at arbejde under to forskellige ordninger, og disse aktiviteter anses ikke for at have direkte tilknytning til bedriften.

Ikke-landbrugsarbejde og landbrugsarbejde for andre bedrifter medregnes.

Ved »erhvervsmæssige aktiviteter« forstås i denne forbindelse aktivt arbejde, og finansielle investeringsaktiviteter medregnes således ikke. Udlejning af landbrugsjord til diverse aktiviteter uden at være yderligere involveret i disse aktiviteter medregnes ligeledes ikke.

| | Levering af sundhedsydelser samt sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser

  Aktiviteter, der er knyttet til levering af sundhedsydelser samt sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser og/eller erhvervsmæssige aktiviteter med sociale interesser, hvor enten bedriftens ressourcer eller dens primærprodukter anvendes. |
| --- | --- |

Levering af sundhedsydelser samt sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser

Aktiviteter, der er knyttet til levering af sundhedsydelser samt sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser og/eller erhvervsmæssige aktiviteter med sociale interesser, hvor enten bedriftens ressourcer eller dens primærprodukter anvendes.

| | Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter

  Alle aktiviteter i forbindelse med turisme, indkvartering, fremvisning af bedriften for turister eller andre grupper, sports- og fritidsaktiviteter osv., hvor enten bedriftens areal, bygninger eller andre ressourcer anvendes. |
| --- | --- |

Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter

Alle aktiviteter i forbindelse med turisme, indkvartering, fremvisning af bedriften for turister eller andre grupper, sports- og fritidsaktiviteter osv., hvor enten bedriftens areal, bygninger eller andre ressourcer anvendes.

| | Håndværk

  Håndværksprodukter, der enten fremstilles på bedriften af indehaveren eller familiemedlemmer eller af fremmed arbejdskraft, forudsat at de pågældende også udfører landbrugsarbejde, uanset hvordan produkterne sælges. |
| --- | --- |

Håndværk

Håndværksprodukter, der enten fremstilles på bedriften af indehaveren eller familiemedlemmer eller af fremmed arbejdskraft, forudsat at de pågældende også udfører landbrugsarbejde, uanset hvordan produkterne sælges.

| | Forarbejdning af landbrugsprodukter

  Al forarbejdning af et primært landbrugsprodukt til et sekundært produkt på bedriften, uanset om råmaterialet er produceret på bedriften eller købt uden for bedriften. Dette inkluderer kødforarbejdning, osteproduktion osv.
  Al forarbejdning af landbrugsprodukter henhører under dette punkt, uanset om det betragtes som en del af landbrugsaktiviteten. Produktion af vin og olivenolie er derfor ikke omfattet, medmindre en stor del af vinen eller olivenolien er blevet indkøbt. |
| --- | --- |

Forarbejdning af landbrugsprodukter

Al forarbejdning af et primært landbrugsprodukt til et sekundært produkt på bedriften, uanset om råmaterialet er produceret på bedriften eller købt uden for bedriften. Dette inkluderer kødforarbejdning, osteproduktion osv.

Al forarbejdning af landbrugsprodukter henhører under dette punkt, uanset om det betragtes som en del af landbrugsaktiviteten. Produktion af vin og olivenolie er derfor ikke omfattet, medmindre en stor del af vinen eller olivenolien er blevet indkøbt.

| | Produktion af vedvarende energi

  Produktion af vedvarende energi til markedsformål, herunder biogas, biobrændstoffer eller elektricitet med vindmøller eller andet udstyr eller landbrugsråvarer.
  Ekskl. vedvarende energi, der kun produceres til bedriftens eget brug. |
| --- | --- |

Produktion af vedvarende energi

Produktion af vedvarende energi til markedsformål, herunder biogas, biobrændstoffer eller elektricitet med vindmøller eller andet udstyr eller landbrugsråvarer.

Ekskl. vedvarende energi, der kun produceres til bedriftens eget brug.

| | Træforarbejdning (f.eks. savning)

  Forarbejdning af råtræ på bedriften til markedsformål (savning af gavntræ osv.). |
| --- | --- |

Træforarbejdning (f.eks. savning)

Forarbejdning af råtræ på bedriften til markedsformål (savning af gavntræ osv.).

| | Akvakultur

  Produktion af fisk, krebs osv. på bedriften. Ekskl. aktiviteter, som kun omfatter fiskeri. |
| --- | --- |

Akvakultur

Produktion af fisk, krebs osv. på bedriften. Ekskl. aktiviteter, som kun omfatter fiskeri.

| | Underleverandørarbejde (hvor bedriftens produktionsmidler anvendes)

  Underleverandørarbejde, hvor bedriftens materiel normalt anvendes, inden for eller uden for landbrugssektoren, f.eks. snerydning, transportvirksomhed, landskabspleje, tjenesteydelser på landbrugs- og miljøområdet osv. | Landbrugsarbejde (for andre bedrifter) |
| --- | --- | --- |

Underleverandørarbejde (hvor bedriftens produktionsmidler anvendes)

Underleverandørarbejde, hvor bedriftens materiel normalt anvendes, inden for eller uden for landbrugssektoren, f.eks. snerydning, transportvirksomhed, landskabspleje, tjenesteydelser på landbrugs- og miljøområdet osv.

Landbrugsarbejde (for andre bedrifter)

| | Ikke-landbrugsarbejde |
| --- | --- |

Ikke-landbrugsarbejde

| | Skovbrug

  Skovbrugsarbejde ved hjælp af bedriftens arbejdskraft, maskiner og udstyr, der som regel anvendes til landbrugsformål. |
| --- | --- |

Skovbrug

Skovbrugsarbejde ved hjælp af bedriftens arbejdskraft, maskiner og udstyr, der som regel anvendes til landbrugsformål.

| | Andet

  Andre erhvervsmæssige aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften, der ikke er andetsteds nævnt |
| --- | --- |

Andet

Andre erhvervsmæssige aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften, der ikke er andetsteds nævnt

Hvem er involveret?

Beskæftigelse, der er medtaget, klassificeres således:

| — | Hovedaktiviteter, hvortil der medgår mere tid end eller lige så meget tid som til landbrugsarbejdet på bedriften |
| --- | --- |

—

Hovedaktiviteter, hvortil der medgår mere tid end eller lige så meget tid som til landbrugsarbejdet på bedriften

| — | Biaktiviteter, hvortil der medgår mindre tid end til landbrugsarbejdet på bedriften. |
| --- | --- |

—

Biaktiviteter, hvortil der medgår mindre tid end til landbrugsarbejdet på bedriften.

Indehaveren, som også er driftslederen

Andre medlemmer af eneindehaverens familie, som deres hovedaktivitet

Andre medlemmer af eneindehaverens familie, som deres biaktivitet

Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt arbejder på bedriften, som deres hovedaktivitet

Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt arbejder på bedriften, som deres biaktivitet

ii)   BETYDNINGEN AF ANDEN ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE MED DIREKTE TILKNYTNING TIL BEDRIFTEN

Procentdel af bedriftens endelige produktion

Betydningen af anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften i bedriftens produktion skønnes til at være andelen af omsætningen fra anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften i forhold til bedriftens samlede omsætning og denne bedrifts direkte betalinger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (9).

Formula

VI.   STØTTE TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER

Bedriften har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år

Foranstaltninger fastlagt i afsnit III, kapitel 1, i forordning (EF) nr. 1305/2013, som landbrugeren modtager støtte fra.

Der indsamles oplysninger om, hvorvidt en bedrift har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år i henhold til visse bestemte normer og regler som fastlagt i den seneste lovgivning.

| | Landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet

  Artikel 16 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer |
| --- | --- |

Landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet

Artikel 16 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

| | Betalinger i tilknytning til Natura 2000 og vandrammedirektivet
   (10)

  Artikel 30 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Natura 2000 og betalinger i henhold til vandrammedirektivet |
| --- | --- |

Betalinger i tilknytning til Natura 2000 og vandrammedirektivet
   (10)

Artikel 30 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Natura 2000 og betalinger i henhold til vandrammedirektivet

| | Betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug

  Artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Miljø- og klimavenligt landbrug |
| --- | --- |

Betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug

Artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Miljø- og klimavenligt landbrug

| | Økologisk landbrug

  Artikel 29 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Økologisk landbrug |
| --- | --- |

Økologisk landbrug

Artikel 29 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Økologisk landbrug

| | Betalinger for dyrevelfærd

  Artikel 33 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Dyrevelfærd |
| --- | --- |

Betalinger for dyrevelfærd

Artikel 33 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Dyrevelfærd

| | Investeringer i fysiske aktiver

  Artikel 17 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i fysiske aktiver |
| --- | --- |

Investeringer i fysiske aktiver

Artikel 17 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i fysiske aktiver

| | Forebyggelse og genopretning af skader på landbrugets produktionspotentiale efter naturkatastrofer og katastrofale hændelser

  Artikel 18 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer og katastrofale hændelser og indførelse af passende forebyggende foranstaltninger |
| --- | --- |

Forebyggelse og genopretning af skader på landbrugets produktionspotentiale efter naturkatastrofer og katastrofale hændelser

Artikel 18 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer og katastrofale hændelser og indførelse af passende forebyggende foranstaltninger

| | Bedrifts- og erhvervsudvikling

  Artikel 19 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Bedrifts- og erhvervsudvikling |
| --- | --- |

Bedrifts- og erhvervsudvikling

Artikel 19 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Bedrifts- og erhvervsudvikling

| | Investeringer i udvikling af skovarealer og skovenes levedygtighed

  Artikel 21 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i udvikling af skovarealer og forbedring af skovenes levedygtighed |
| --- | --- |

Investeringer i udvikling af skovarealer og skovenes levedygtighed

Artikel 21 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i udvikling af skovarealer og forbedring af skovenes levedygtighed

| | Skovrejsning og etablering af skovområder

  Artikel 22 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Skovrejsning og etablering af skovområder |
| --- | --- |

Skovrejsning og etablering af skovområder

Artikel 22 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Skovrejsning og etablering af skovområder

| | Etablering af skovlandbrugssystemer

  Artikel 23 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Etablering af skovlandbrugssystemer |
| --- | --- |

Etablering af skovlandbrugssystemer

Artikel 23 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Etablering af skovlandbrugssystemer

| | Forebyggelse og genopretning af skader på skove

  Artikel 24 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Forebyggelse og genopretning af skader på skovene som følge af skovbrande og naturkatastrofer og katastrofale hændelser |
| --- | --- |

Forebyggelse og genopretning af skader på skove

Artikel 24 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Forebyggelse og genopretning af skader på skovene som følge af skovbrande og naturkatastrofer og katastrofale hændelser

| | Investeringer, der forbedrer skoves tilpasningsevne og miljømæssige værdi

  Artikel 25 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer, der forbedrer skovøkosystemernes tilpasningsevne og miljømæssige værdi |
| --- | --- |

Investeringer, der forbedrer skoves tilpasningsevne og miljømæssige værdi

Artikel 25 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer, der forbedrer skovøkosystemernes tilpasningsevne og miljømæssige værdi

| | Investeringer i skovbrugsteknologier og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter

  Artikel 26 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i skovbrugsteknologier og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter |
| --- | --- |

Investeringer i skovbrugsteknologier og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter

Artikel 26 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Investeringer i skovbrugsteknologier og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter

| | Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger

  Artikel 31 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger |
| --- | --- |

Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger

Artikel 31 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger

| | Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse

  Artikel 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse |
| --- | --- |

Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse

Artikel 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse

| | Risikostyring

  Artikel 36 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Risikostyring |
| --- | --- |

Risikostyring

Artikel 36 i forordning (EU) nr. 1305/2013: Risikostyring

VII.   JORD- OG HUSDYRGØDNINGSFORVALTNINGSMETODER ANVENDT PÅ LANDBRUGSBEDRIFTER

Jordbearbejdningsmetoder på frilandsagerjord

Konventionel jordbearbejdning

Agerjord, der dyrkes med konventionel jordbearbejdning, hvilket indebærer, at jorden vendes, normalt med plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov som primær bearbejdning, efterfulgt af en sekundær bearbejdning med en tallerkenharve.

Reduceret jordbearbejdning

Agerjord, der dyrkes med reduceret jordbearbejdning, som er en praksis eller et praksissystem, der efterlader planterester (mindst 30 %) på jordoverfladen for at begrænse erosionen og holde på fugten, og som normalt består i ikke at vende jorden.

Ingen jordbearbejdning (ekskl. frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter)

Agerjord, hvor der ikke sker jordbearbejdning mellem høst og såning.

Jorddække på frilandsagerjord

Den måde, agerjord dækkes med planter eller rester eller ligger gold om vinteren.

Almindelig vinterafgrøde

Agerjord, hvorpå der om efteråret sås kulturer, der vokser om vinteren (normalt vinterafgrøder, f.eks. vinterhvede), og som normalt høstes eller anvendes til græsning.

Dækafgrøde eller mellemafgrøde

Agerjord, hvorpå der sås planter med det specifikke formål at nedbringe tabet af jord, næringssalte og plantebeskyttelsesmidler om vinteren eller andre perioder, hvor jorden ellers ville være bar eller på anden måde udsat for tab. Disse kulturer har kun ringe økonomisk værdi, og hovedformålet er beskyttelse af jorden og næringssalte.

Normalt nedpløjes de om foråret før tilsåning med andre kulturer, og de høstes ikke og anvendes ikke til græsning.

Planterester

Agerjord, som om vinteren er dækket med planterester og stubbe fra den forrige høstsæson. Mellemafgrøde og dækafgrøde medregnes ikke.

Bar jord

Agerjord, der pløjes eller på anden måde bearbejdes om efteråret, og som ikke tilsås eller dækkes med planterester om vinteren, idet den forbliver bar indtil de landbrugstekniske førsånings- eller såningsprocesser i den efterfølgende forårsperiode.

Frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter

Frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter, der ikke er sået eller dyrket i referenceåret.

Omdrift på agerjord

Omdrift består i at alternere kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal.

Andel af agerjord inden for planlagt omdrift

Agerjord, der er del af planlagt omdrift.

Økologiske fokusområder — samlet areal med markbræmmer, randzoner, levende hegn, træer, brakjord, biotoper, skovklædte områder og landskabstræk

Arealer, som driftslederen sikrer er et miljømæssigt fokusområde som beskrevet i artikel 46 i forordning (EU) nr. 1307/2013. Samlet areal med markbræmmer, randzoner, levende hegn, træer, brakjord, biotoper, skovklædte områder og landskabstræk.

Indberettes kun af landbrugere med over 15 ha agerjord.

Husdyrgødningstilførsel

Procentdel af den samlede husdyrgødning på landbruget (produceret plus tilført minus fraført), der er spredt på landbrugsjorden med de forskellige tilgængelige teknikker.

Bredspredning

Husdyrgødning spredes over overfladen på et landområde eller en afgrøde uden brug af slangeudlægning eller nedfældningsteknikker

| | Ingen indarbejdning

  Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, når den ikke er indarbejdet i jorden. Hvis husdyrgødningen ikke er indarbejdet inden for 24 timer, efter at den er bredspredt, medtages den her. |
| --- | --- |

Ingen indarbejdning

Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, når den ikke er indarbejdet i jorden. Hvis husdyrgødningen ikke er indarbejdet inden for 24 timer, efter at den er bredspredt, medtages den her.

| | Indarbejdning inden for 4 timer

  Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, der er mekanisk indarbejdet i jorden inden for 4 timer efter tilførslen. |
| --- | --- |

Indarbejdning inden for 4 timer

Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, der er mekanisk indarbejdet i jorden inden for 4 timer efter tilførslen.

| | Indarbejdning efter 4 timer

  Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, der er mekanisk indarbejdet i jorden mere end 4 timer efter anvendelsen. Hvis husdyrgødningen ikke er nedfældet inden for 24 timer, efter at den er bredspredt, medtages den ikke her, og den medtages under ingen indarbejdning. |
| --- | --- |

Indarbejdning efter 4 timer

Procentdel af den samlede anvendte husdyrgødning, der er mekanisk indarbejdet i jorden mere end 4 timer efter anvendelsen. Hvis husdyrgødningen ikke er nedfældet inden for 24 timer, efter at den er bredspredt, medtages den ikke her, og den medtages under ingen indarbejdning.

Slangeudlægning

Ajle og gylle spredes på et areal i parallelle bånd uden husdyrgødning mellem båndene med et instrument (slangeudlægger), der er sat fast til enden på en tank eller en traktor for at sprede ajlen eller gyllen i jordhøjde.

| | Slæbeslanger

  En type slangeudlægger, der består af et antal slanger monteret på en bom, men som ikke anvender udstyr beregnet til at skille afgrøderne eller græsstråene. |
| --- | --- |

Slæbeslanger

En type slangeudlægger, der består af et antal slanger monteret på en bom, men som ikke anvender udstyr beregnet til at skille afgrøderne eller græsstråene.

| | Slæbesko

  En type slangeudlægger, der består af et antal fod- eller skoformede apparater monteret på en bom, der er beregnet til at skille afgrøderne eller græsstråene, for at placere husdyrgødningen i bånd på overfladen, mens forureningen af afgrøden eller græsset reduceres. |
| --- | --- |

Slæbesko

En type slangeudlægger, der består af et antal fod- eller skoformede apparater monteret på en bom, der er beregnet til at skille afgrøderne eller græsstråene, for at placere husdyrgødningen i bånd på overfladen, mens forureningen af afgrøden eller græsset reduceres.

Nedfældning

Spredning af ajle eller gylle ved at placere dem i riller skåret i jorden i forskellige dybder afhængig af nedfældningsudstyrets art.

| | Lav nedfældning/åben spalte

  Rillerne er lave, typisk omkring 50 mm dybe. De efterlades åbne efter spredningen. |
| --- | --- |

Lav nedfældning/åben spalte

Rillerne er lave, typisk omkring 50 mm dybe. De efterlades åbne efter spredningen.

| | Dyb nedfældning/lukket spalte

  Rillerne er dybere, typisk omkring 150 mm dybe. De lukkes efter spredningen. |
| --- | --- |

Dyb nedfældning/lukket spalte

Rillerne er dybere, typisk omkring 150 mm dybe. De lukkes efter spredningen.

Husdyrgødning tilført/fraført bedriften

Den samlede producerede husdyrgødning, der er fraført bedriften

Mængden af husdyrgødning, der transporteres væk fra bedriften.

Husdyrgødning tilført bedriften

Mængden af husdyrgødning tilført bedriften for at blive anvendt i landbruget, uanset om der er betalt for det, eller det er modtaget gratis.«

---

(1)  De grundlæggende definitioner af landbrugsbedrift og storkreatur er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1166/2008.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 31/2011 af 17. januar 2011 om ændring af bilagene til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 13 af 18.1.2011, s. 3).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487)

3

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 af 5. december 2003 om landbrugsregnskaber i Fællesskabet (EUT L 33 af 5.2.2004, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af forordning (EØF) nr. 2019/93, (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001, (EF) nr. 1454/2001, (EF) nr. 1868/94, (EF) nr. 1251/1999, (EF) nr. 1254/1999, (EF) nr. 1673/2000, (EØF) nr. 2358/71 og (EF) nr. 2529/2001 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 af 29. april 2008 om den fælles markedsordning for vin, om ændring af forordning (EF) nr. 1493/1999, (EF) nr. 1782/2003, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 3/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2392/86 og (EF) nr. 1493/1999 (EUT L 148 af 6.6.2008, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådet forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådet forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

10

---

| 14.8.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 215/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 215/34

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1392

af 13. august 2015

om godkendelse af basisstoffet fructose, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 23, stk. 5, sammenholdt med samme forordnings artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen modtog den 12. marts 2014 i overensstemmelse med artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 en ansøgning fra Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) om godkendelse af fructose som basisstof. Ansøgningen var vedlagt oplysningerne krævet i artikel 23, stk. 3, andet afsnit. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen modtog den 12. marts 2014 i overensstemmelse med artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 en ansøgning fra Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) om godkendelse af fructose som basisstof. Ansøgningen var vedlagt oplysningerne krævet i artikel 23, stk. 3, andet afsnit.

| (2) | Kommissionen anmodede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) om videnskabelig bistand. Autoriteten forelagde en teknisk rapport om det pågældende stof for Kommissionen den 24. oktober 2014 (2). Kommissionen forelagde den reviderede vurderingsrapport (3) og udkastet til nærværende forordning for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 20. marts 2015 og færdigbehandlede dem inden komitéens møde den 14. juli 2015. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen anmodede Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) om videnskabelig bistand. Autoriteten forelagde en teknisk rapport om det pågældende stof for Kommissionen den 24. oktober 2014 (2). Kommissionen forelagde den reviderede vurderingsrapport (3) og udkastet til nærværende forordning for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 20. marts 2015 og færdigbehandlede dem inden komitéens møde den 14. juli 2015.

| (3) | Af den dokumentation, ansøgeren har fremsendt, fremgår det, at fructose opfylder kravene til fødevarer, jf. artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (4). Desuden anvendes det ikke primært til plantebeskyttelse, men er alligevel brugbart til plantebeskyttelse i et produkt bestående af stoffet og vand. Det bør derfor anses for at være et basisstof. |
| --- | --- |

(3)

Af den dokumentation, ansøgeren har fremsendt, fremgår det, at fructose opfylder kravene til fødevarer, jf. artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (4). Desuden anvendes det ikke primært til plantebeskyttelse, men er alligevel brugbart til plantebeskyttelse i et produkt bestående af stoffet og vand. Det bør derfor anses for at være et basisstof.

| (4) | Det fremgår af undersøgelserne, at fructose kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 23 i forordning (EF) nr. 1107/2009, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Fructose bør derfor godkendes som basisstof. |
| --- | --- |

(4)

Det fremgår af undersøgelserne, at fructose kan forventes generelt at opfylde kravene i artikel 23 i forordning (EF) nr. 1107/2009, især med hensyn til de anvendelsesformål, der er undersøgt og udførligt beskrevet i Kommissionens reviderede vurderingsrapport. Fructose bør derfor godkendes som basisstof.

| (5) | Det er i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009, sammenholdt med samme forordnings artikel 6, og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden dog nødvendigt at fastsætte visse godkendelsesbetingelser, som er beskrevet i nærværende forordnings bilag I. |
| --- | --- |

(5)

Det er i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1107/2009, sammenholdt med samme forordnings artikel 6, og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden dog nødvendigt at fastsætte visse godkendelsesbetingelser, som er beskrevet i nærværende forordnings bilag I.

| (6) | I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (5) ændres. |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 bør bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (5) ændres.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse af et basisstof

Det i bilag I opførte stof fructose godkendes som basisstof på de betingelser, der er fastsat i samme bilag.

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, 2014. Outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for fructose for use in plant protection on apple trees with indirect action in the control of insects. EFSA supporting publication 2014:EN-684. 27 pp.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

5

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fructose
  CAS-nr.: 57-48-7 | β-D-fructofuranose | Fødevarekvalitet | 1. oktober 2015 | Basisstof godkendes kun anvendt som middel til at udløse planternes egne forsvarsmekanismer
  Fructose skal anvendes i overensstemmelse med særlige betingelser omfattet af konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fructose (SANCO/12680/2014) og særlig tillæg I og II. |

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Særlige bestemmelser

Fructose

CAS-nr.: 57-48-7

β-D-fructofuranose

Fødevarekvalitet

1. oktober 2015

Basisstof godkendes kun anvendt som middel til at udløse planternes egne forsvarsmekanismer

Fructose skal anvendes i overensstemmelse med særlige betingelser omfattet af konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fructose (SANCO/12680/2014) og særlig tillæg I og II.

---

(1)  Yderligere oplysninger om basisstoffets identitet, specifikation og anvendelse fremgår af den reviderede vurderingsrapport.

---

BILAG II

I del C i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 indsættes følgende:

| Nummer | Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »8 | Fructose
  CAS-nr.: 57-48-7 | β-D-fructofuranose | Fødevarekvalitet | 1. oktober 2015 | Basisstof godkendes kun anvendt som middel til at udløse planternes egne forsvarsmekanismer
  Fructose skal anvendes i overensstemmelse med særlige betingelser omfattet af konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fructose (SANCO/12680/2014) og særlig tillæg I og II.« |

Nummer

Almindeligt anvendt navn, identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Særlige bestemmelser

»8

Fructose

CAS-nr.: 57-48-7

β-D-fructofuranose

Fødevarekvalitet

1. oktober 2015

Basisstof godkendes kun anvendt som middel til at udløse planternes egne forsvarsmekanismer

Fructose skal anvendes i overensstemmelse med særlige betingelser omfattet af konklusionerne i den reviderede vurderingsrapport om fructose (SANCO/12680/2014) og særlig tillæg I og II.«

---

(1)  Yderligere oplysninger om basisstoffets identitet, specifikation og anvendelse fremgår af den reviderede vurderingsrapport.

1

---

| 14.8.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 215/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 215/38

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1393

af 13. august 2015

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Καλαμάτα (Kalamata) (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 3, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) nr. 1151/2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) nr. 1151/2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (2).

| (2) | Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Grækenlands ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse (herefter »BOB«) »Καλαμάτα« (Kalamata), der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1065/97 (3). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Grækenlands ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse (herefter »BOB«) »Καλαμάτα« (Kalamata), der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1065/97 (3).

| (3) | Da der var tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i medfør af artikel 6, stk. 2, i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (4). |
| --- | --- |

(3)

Da der var tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i medfør af artikel 6, stk. 2, i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (4).

| (4) | Kommissionen modtog fem indsigelser i henhold til artikel 7, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 (5). Den første blev modtaget den 14. december 2012 fra den schweiziske virksomhed NECTRA FOOD SA. Den anden blev modtaget den 17. december 2012 fra den egyptiske virksomhed FAR TRADING CO. Den tredje blev modtaget den 17. december 2012 fra den norske virksomhed OLUF LORENTZEN AS. Den fjerde blev modtaget den 20. december 2012 fra Det Forenede Kongerige. Den femte blev modtaget den 17. december 2012 fra den danske virksomhed CARL B. FELDTHUSEN. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen modtog fem indsigelser i henhold til artikel 7, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 (5). Den første blev modtaget den 14. december 2012 fra den schweiziske virksomhed NECTRA FOOD SA. Den anden blev modtaget den 17. december 2012 fra den egyptiske virksomhed FAR TRADING CO. Den tredje blev modtaget den 17. december 2012 fra den norske virksomhed OLUF LORENTZEN AS. Den fjerde blev modtaget den 20. december 2012 fra Det Forenede Kongerige. Den femte blev modtaget den 17. december 2012 fra den danske virksomhed CARL B. FELDTHUSEN.

| (5) | Den sidste indsigelse blev anset for uantagelig, idet juridiske personer, der er etableret i en medlemsstat, ikke kan indgive en indsigelse direkte til Kommissionen, jf. artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006. De øvrige indsigelser blev fundet antagelige. |
| --- | --- |

(5)

Den sidste indsigelse blev anset for uantagelig, idet juridiske personer, der er etableret i en medlemsstat, ikke kan indgive en indsigelse direkte til Kommissionen, jf. artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006. De øvrige indsigelser blev fundet antagelige.

| (6) | Ved breve af 15. februar 2013 opfordrede Kommissionen de berørte parter til at indlede passende drøftelser med henblik på inden seks måneder at finde en indbyrdes løsning i overensstemmelse med deres egne interne procedurer. |
| --- | --- |

(6)

Ved breve af 15. februar 2013 opfordrede Kommissionen de berørte parter til at indlede passende drøftelser med henblik på inden seks måneder at finde en indbyrdes løsning i overensstemmelse med deres egne interne procedurer.

| (7) | Parterne nåede ikke til enighed inden for fristen. |
| --- | --- |

(7)

Parterne nåede ikke til enighed inden for fristen.

| (8) | Da der ikke er opnået enighed, bør Kommissionen træffe afgørelse efter proceduren i artikel 52, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(8)

Da der ikke er opnået enighed, bør Kommissionen træffe afgørelse efter proceduren i artikel 52, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (9) | De parter, der har gjort indsigelse, hævder, at det geografiske område, der foreligger efter ændringen, ikke er ensartet, idet den nye del af det geografiske område, der er omfattet af ændringsansøgningen, ikke besidder samme unikke mikroklimatiske egenskaber som det nuværende BOB-område, at de kemiske og organoleptiske egenskaber for — og dermed kvaliteten af — den olivenolie, der fremstilles i det ændrede område, der er foreslået, er lavere end de tilsvarende egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det nuværende BOB-område, at denne forringelse af kvaliteten vil skade produktets image og omdømme, at udvidelsen af området vil vildlede forbrugerne, fordi produktet ikke længere fremstilles i Kalamata-provinsen, men i Messinia-regionen, og fordi det tilmed kan aftappes uden for denne region, at det nye geografiske område ikke er afgrænset med hensyn til tilknytningen, at fraværet af en geografisk begrænsning for aftapning svækker tilknytningen mellem produktet og området, gør produktet sværere at spore og udsætter produktet for mulig svig og kvalitetsforringelse, at den statistiske relevans og repræsentativitet af de oplysninger, der er indhentet til støtte for ændringsansøgningen, er tvivlsom, og at linket i det offentliggjorte enhedsdokument, der førte til den ændrede varespecifikation, ikke fungerede korrekt. |
| --- | --- |

(9)

De parter, der har gjort indsigelse, hævder, at det geografiske område, der foreligger efter ændringen, ikke er ensartet, idet den nye del af det geografiske område, der er omfattet af ændringsansøgningen, ikke besidder samme unikke mikroklimatiske egenskaber som det nuværende BOB-område, at de kemiske og organoleptiske egenskaber for — og dermed kvaliteten af — den olivenolie, der fremstilles i det ændrede område, der er foreslået, er lavere end de tilsvarende egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det nuværende BOB-område, at denne forringelse af kvaliteten vil skade produktets image og omdømme, at udvidelsen af området vil vildlede forbrugerne, fordi produktet ikke længere fremstilles i Kalamata-provinsen, men i Messinia-regionen, og fordi det tilmed kan aftappes uden for denne region, at det nye geografiske område ikke er afgrænset med hensyn til tilknytningen, at fraværet af en geografisk begrænsning for aftapning svækker tilknytningen mellem produktet og området, gør produktet sværere at spore og udsætter produktet for mulig svig og kvalitetsforringelse, at den statistiske relevans og repræsentativitet af de oplysninger, der er indhentet til støtte for ændringsansøgningen, er tvivlsom, og at linket i det offentliggjorte enhedsdokument, der førte til den ændrede varespecifikation, ikke fungerede korrekt.

| (10) | På trods af ovennævnte indsigelser bør ændringen af varespecifikationen for BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata) godkendes af følgende årsager. |
| --- | --- |

(10)

På trods af ovennævnte indsigelser bør ændringen af varespecifikationen for BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata) godkendes af følgende årsager.

| (11) | Den ensartethed, der kendetegner de naturlige og menneskelige faktorer i Messinia-regionen, er udtømmende beskrevet i ændringsansøgningen, i enhedsdokumentet og i varespecifikationen. De parter, der har gjort indsigelse, har ikke ført bevis for, at de pedoklimatiske forhold i den nye del af det geografiske område, der er omfattet af ændringsansøgningen, adskiller sig væsentligt fra dem i det nuværende geografiske område. Endvidere er Messinia-regionen for øjeblikket det afgrænsede geografiske område for BOB'en »Elia Kalamatas« (oliven fra Kalamata). Kommissionen finder derfor, at Messinia-regionen, således som den er defineret i ændringsansøgningen, kan godkendes som det afgrænsede geografiske område for BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata), der dækker olivenolie. |
| --- | --- |

(11)

Den ensartethed, der kendetegner de naturlige og menneskelige faktorer i Messinia-regionen, er udtømmende beskrevet i ændringsansøgningen, i enhedsdokumentet og i varespecifikationen. De parter, der har gjort indsigelse, har ikke ført bevis for, at de pedoklimatiske forhold i den nye del af det geografiske område, der er omfattet af ændringsansøgningen, adskiller sig væsentligt fra dem i det nuværende geografiske område. Endvidere er Messinia-regionen for øjeblikket det afgrænsede geografiske område for BOB'en »Elia Kalamatas« (oliven fra Kalamata). Kommissionen finder derfor, at Messinia-regionen, således som den er defineret i ændringsansøgningen, kan godkendes som det afgrænsede geografiske område for BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata), der dækker olivenolie.

| (12) | Påstanden om forringelse af kvalitet og tab af omdømme er ikke blevet underbygget med konkrete detaljer, der kunne tyde på en sådan kvalitetsforringelse. For så vidt angår oplysningerne om de organoleptiske og kemiske egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i de to områder, viser den analyse, der indgår i den undersøgelse, der er vedlagt indsigelserne, ikke med al tydelighed, at egenskaberne for den olivenolie, der fremstilles i det ændrede område, der er foreslået, er lavere end de tilsvarende egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det nuværende BOB-område. Derimod viser de græske myndigheders oplysninger, at de to olivenolier generelt har samme organoleptiske og kemiske egenskaber med minimale forskelle. |
| --- | --- |

(12)

Påstanden om forringelse af kvalitet og tab af omdømme er ikke blevet underbygget med konkrete detaljer, der kunne tyde på en sådan kvalitetsforringelse. For så vidt angår oplysningerne om de organoleptiske og kemiske egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i de to områder, viser den analyse, der indgår i den undersøgelse, der er vedlagt indsigelserne, ikke med al tydelighed, at egenskaberne for den olivenolie, der fremstilles i det ændrede område, der er foreslået, er lavere end de tilsvarende egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det nuværende BOB-område. Derimod viser de græske myndigheders oplysninger, at de to olivenolier generelt har samme organoleptiske og kemiske egenskaber med minimale forskelle.

| (13) | Endvidere har forordning (EU) nr. 1151/2012 ikke til formål at sikre, at et produkt opnår eller opretholder en særlig kvalitet eller et særligt image, og forordningen indeholder ikke nogen bestemmelse herom. Så længe det kan verificeres, at egenskaberne for det produkt, der fremstilles i det ændrede geografiske område, i stil med egenskaberne for det produkt, der fremstilles i det nuværende BOB-område, hovedsagelig skyldes de naturlige og menneskelige faktorer i det ændrede geografiske område, er ansøgningen om ændring i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(13)

Endvidere har forordning (EU) nr. 1151/2012 ikke til formål at sikre, at et produkt opnår eller opretholder en særlig kvalitet eller et særligt image, og forordningen indeholder ikke nogen bestemmelse herom. Så længe det kan verificeres, at egenskaberne for det produkt, der fremstilles i det ændrede geografiske område, i stil med egenskaberne for det produkt, der fremstilles i det nuværende BOB-område, hovedsagelig skyldes de naturlige og menneskelige faktorer i det ændrede geografiske område, er ansøgningen om ændring i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (14) | Der er utallige tilfælde af registrerede BOB'er, hvis betegnelser ikke svarer til navnet på det geografiske område. Det forhold, at BOB'en efter ændringsansøgningen også vil blive fremstillet i Messinia-regionen, er således ikke i strid med forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(14)

Der er utallige tilfælde af registrerede BOB'er, hvis betegnelser ikke svarer til navnet på det geografiske område. Det forhold, at BOB'en efter ændringsansøgningen også vil blive fremstillet i Messinia-regionen, er således ikke i strid med forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (15) | Den sætning i varespecifikationen, der præciserer, at produktet kan aftappes uden for det afgrænsede geografiske område, er ikke i strid med forordning (EU) nr. 1151/2012 og påvirker ikke tilknytningen. Inden for rammerne af forordning (EU) nr. 1151/2012 udgør en forpligtelse til at emballere produktet i området en afvigelse fra standardbestemmelserne og skal være begrundet i henhold til artikel 7, stk. 1, litra e), i samme forordning. Hvis det er berettiget, er det op til ansøgeren at indsætte denne form for begrænsninger i varespecifikationen. I det foreliggende tilfælde har ansøgerne ikke foreslået en sådan begrænsning. Endvidere har de parter, der har gjort indsigelse, ikke givet nok produktspecifikke begrundelser for, hvorfor det bør være obligatorisk, at emballering finder sted i det afgrænsede geografiske område. |
| --- | --- |

(15)

Den sætning i varespecifikationen, der præciserer, at produktet kan aftappes uden for det afgrænsede geografiske område, er ikke i strid med forordning (EU) nr. 1151/2012 og påvirker ikke tilknytningen. Inden for rammerne af forordning (EU) nr. 1151/2012 udgør en forpligtelse til at emballere produktet i området en afvigelse fra standardbestemmelserne og skal være begrundet i henhold til artikel 7, stk. 1, litra e), i samme forordning. Hvis det er berettiget, er det op til ansøgeren at indsætte denne form for begrænsninger i varespecifikationen. I det foreliggende tilfælde har ansøgerne ikke foreslået en sådan begrænsning. Endvidere har de parter, der har gjort indsigelse, ikke givet nok produktspecifikke begrundelser for, hvorfor det bør være obligatorisk, at emballering finder sted i det afgrænsede geografiske område.

| (16) | De parter, der har gjort indsigelse, hævder, for så vidt angår oplysningerne om de organoleptiske og kemiske egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det afgrænsede geografiske område, og for den olivenolie, der fremstilles i resten af det geografiske område (som ændret), at den analyse, der indgår i den undersøgelse, der er vedlagt indsigelserne, klart viser, at det nye geografiske område ikke er afgrænset med hensyn til tilknytningen. Kommissionen finder, at denne analyse ikke kan bruges til at konkludere, at det ændrede område ikke er afgrænset med hensyn til tilknytningen. Den viser ikke, at de organoleptiske og kemiske egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det ændrede område, der er foreslået, og de tilsvarende egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det nuværende BOB-område, ikke er ensartede. De parter, der har gjort indsigelse, har ikke redegjort for deres konklusion om, at det ændrede område ikke er afgrænset med hensyn til tilknytningen. |
| --- | --- |

(16)

De parter, der har gjort indsigelse, hævder, for så vidt angår oplysningerne om de organoleptiske og kemiske egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det afgrænsede geografiske område, og for den olivenolie, der fremstilles i resten af det geografiske område (som ændret), at den analyse, der indgår i den undersøgelse, der er vedlagt indsigelserne, klart viser, at det nye geografiske område ikke er afgrænset med hensyn til tilknytningen. Kommissionen finder, at denne analyse ikke kan bruges til at konkludere, at det ændrede område ikke er afgrænset med hensyn til tilknytningen. Den viser ikke, at de organoleptiske og kemiske egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det ændrede område, der er foreslået, og de tilsvarende egenskaber for den olivenolie, der fremstilles i det nuværende BOB-område, ikke er ensartede. De parter, der har gjort indsigelse, har ikke redegjort for deres konklusion om, at det ændrede område ikke er afgrænset med hensyn til tilknytningen.

| (17) | De parter, der har gjort indsigelse, kritiserer også de oplysninger, der støtter ændringsansøgningen ved at påvise, at den olivenolie, der fremstilles i Messinia-regionen, besidder egenskaber, der kan sidestille den med den olivenolie, der fremstilles i det nuværende BOB-område. De parter, der har gjort indsigelse, hævder, at disse oplysninger statistisk set ikke kan levere videnskabeligt signifikante resultater. De betragter oplysningerne som geografisk ikke-repræsentative og utilstrækkelige, hvad angår produktionsårene og antallet af prøver. |
| --- | --- |

(17)

De parter, der har gjort indsigelse, kritiserer også de oplysninger, der støtter ændringsansøgningen ved at påvise, at den olivenolie, der fremstilles i Messinia-regionen, besidder egenskaber, der kan sidestille den med den olivenolie, der fremstilles i det nuværende BOB-område. De parter, der har gjort indsigelse, hævder, at disse oplysninger statistisk set ikke kan levere videnskabeligt signifikante resultater. De betragter oplysningerne som geografisk ikke-repræsentative og utilstrækkelige, hvad angår produktionsårene og antallet af prøver.

| (18) | Kommissionen har verificeret pålideligheden af ovennævnte oplysninger med de græske myndigheder. Der blev også givet supplerende tal. Disse tal er baseret på et solidt statistisk grundlag, hvad angår de betragtede produktionsår samt prøvernes antal og geografiske fordeling. Af disse oplysninger fremgår det, at den olivenolie, der fremstilles i det afgrænsede geografiske område for BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata), og den olivenolie, der fremstilles i resten af det geografiske område (som ændret), generelt har samme organoleptiske og kemiske egenskaber med minimale forskelle. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har verificeret pålideligheden af ovennævnte oplysninger med de græske myndigheder. Der blev også givet supplerende tal. Disse tal er baseret på et solidt statistisk grundlag, hvad angår de betragtede produktionsår samt prøvernes antal og geografiske fordeling. Af disse oplysninger fremgår det, at den olivenolie, der fremstilles i det afgrænsede geografiske område for BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata), og den olivenolie, der fremstilles i resten af det geografiske område (som ændret), generelt har samme organoleptiske og kemiske egenskaber med minimale forskelle.

| (19) | Der blev konstateret en skrivefejl i tabellen i ændringsansøgningens punkt 3.2: Det gennemsnitlige syreindhold for området »resten af Messinia« er ikke 0,49, men 0,37. Denne skrivefejl foregriber ikke den endelige vurdering af ensartetheden af den olie, der fremstilles i de to områder, og den udgør ikke en væsentlig ændring, der kræver, at ændringsansøgningen offentliggøres igen. |
| --- | --- |

(19)

Der blev konstateret en skrivefejl i tabellen i ændringsansøgningens punkt 3.2: Det gennemsnitlige syreindhold for området »resten af Messinia« er ikke 0,49, men 0,37. Denne skrivefejl foregriber ikke den endelige vurdering af ensartetheden af den olie, der fremstilles i de to områder, og den udgør ikke en væsentlig ændring, der kræver, at ændringsansøgningen offentliggøres igen.

| (20) | Endelig har de parter, der har gjort indsigelse, anført, at internetadressen i det enhedsdokument, der var vedlagt som bilag til den ansøgning om ændring af BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata), der har ført til den seneste udgave af varespecifikationen, ikke fungerede korrekt. Dette skulle angiveligt have forhindret de forskere, der udarbejdede disse parters undersøgelse, i at få adgang til en henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen. |
| --- | --- |

(20)

Endelig har de parter, der har gjort indsigelse, anført, at internetadressen i det enhedsdokument, der var vedlagt som bilag til den ansøgning om ændring af BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata), der har ført til den seneste udgave af varespecifikationen, ikke fungerede korrekt. Dette skulle angiveligt have forhindret de forskere, der udarbejdede disse parters undersøgelse, i at få adgang til en henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen.

| (21) | De græske myndigheder har bekræftet, at linket fungerede korrekt i hele indsigelsesperioden. De parter, der har gjort indsigelse, har ikke fremlagt detaljerede oplysninger om de omstændigheder (dvs. dato, antal forsøg på at få adgang til webstedet osv.), hvorunder det blev konstateret, at linket ikke virkede. Som følge heraf samt i lyset af de fire detaljerede og velunderbyggede indsigelser, som viser et indgående kendskab til varespecifikationen og en lige så indgående granskning af samme, finder Kommissionen, at retten til at gøre indsigelse mod godkendelsen af ændringen af BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata) ikke er blevet påvirket. |
| --- | --- |

(21)

De græske myndigheder har bekræftet, at linket fungerede korrekt i hele indsigelsesperioden. De parter, der har gjort indsigelse, har ikke fremlagt detaljerede oplysninger om de omstændigheder (dvs. dato, antal forsøg på at få adgang til webstedet osv.), hvorunder det blev konstateret, at linket ikke virkede. Som følge heraf samt i lyset af de fire detaljerede og velunderbyggede indsigelser, som viser et indgående kendskab til varespecifikationen og en lige så indgående granskning af samme, finder Kommissionen, at retten til at gøre indsigelse mod godkendelsen af ændringen af BOB'en »Καλαμάτα« (Kalamata) ikke er blevet påvirket.

| (22) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(22)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Kvalitetspolitikken for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Καλαμάτα« (Kalamata) (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevare (EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1065/97 af 12. juni 1997 om komplettering af bilaget til forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (EFT L 156 af 13.6.1997, s. 5).

3

(4)  EUT C 186 af 26.6.2012, s. 18.

4

(5)  I mellemtiden erstattet af artikel 51, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

5

---

| 14.8.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 215/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 215/42

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1394

af 13. august 2015

om ændring af forordning (EU) nr. 470/2014, som ændret ved forordning (EU) 2015/588, om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en fornyet overvæltningsundersøgelse i henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 12, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   SAGSFORLØB

1.   Oprindelige foranstaltninger

| (1) | De gældende foranstaltninger (»de oprindelige foranstaltninger«) er en endelig antidumpingtold, som blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 470/2014 (2) på mellem 0,4 % og 36,1 %. Artikel 1, stk. 2, i den forordning blev ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/588 (3). Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 471/2014 (4) indførte Kommissionen også en udligningstold på mellem 3,2 % og 17,1 %. |
| --- | --- |

(1)

De gældende foranstaltninger (»de oprindelige foranstaltninger«) er en endelig antidumpingtold, som blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 470/2014 (2) på mellem 0,4 % og 36,1 %. Artikel 1, stk. 2, i den forordning blev ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/588 (3). Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 471/2014 (4) indførte Kommissionen også en udligningstold på mellem 3,2 % og 17,1 %.

2.   Anmodning om en fornyet overvæltningsundersøgelse

| (2) | Den 12. november 2014 blev der blev indgivet en anmodning om en fornyet overvæltningsundersøgelse af de oprindelige antidumpingforanstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 12. Anmodningen blev indgivet af sammenslutningen EU ProSun Glass (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion i Unionen af solcelleglas. |
| --- | --- |

(2)

Den 12. november 2014 blev der blev indgivet en anmodning om en fornyet overvæltningsundersøgelse af de oprindelige antidumpingforanstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 12. Anmodningen blev indgivet af sammenslutningen EU ProSun Glass (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion i Unionen af solcelleglas.

| (3) | Ansøgeren fremlagde tilstrækkelige oplysninger, hvoraf det fremgik, at der efter den oprindelige undersøgelsesperiode samt før og efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger var et fald i eksportpriserne. Dette resulterede angiveligt i en højere dumpingmargen og dermed en hindring for de tilsigtede afhjælpende virkninger af de oprindelige antidumpingforanstaltninger. Ansøgeren fremlagde desuden bevis for, at importen til Unionen af solcelleglas fortsat foregik i betydelige mængder. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgeren fremlagde tilstrækkelige oplysninger, hvoraf det fremgik, at der efter den oprindelige undersøgelsesperiode samt før og efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger var et fald i eksportpriserne. Dette resulterede angiveligt i en højere dumpingmargen og dermed en hindring for de tilsigtede afhjælpende virkninger af de oprindelige antidumpingforanstaltninger. Ansøgeren fremlagde desuden bevis for, at importen til Unionen af solcelleglas fortsat foregik i betydelige mængder.

| (4) | Den 19. december 2014 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en fornyet overvæltningsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12 af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (5). |
| --- | --- |

(4)

Den 19. december 2014 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en fornyet overvæltningsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12 af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (5).

3.   Parter, som er berørt af den fornyede undersøgelse

| (5) | I meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og myndighederne i Kina om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(5)

I meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og myndighederne i Kina om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

| (6) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til genoptagelsen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede en part om en sådan høring med Kommissionen og gjorde rede for sine synspunkter den 23. juni 2015. |
| --- | --- |

(6)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til genoptagelsen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede en part om en sådan høring med Kommissionen og gjorde rede for sine synspunkter den 23. juni 2015.

4.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (7) | I meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(7)

I meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

| (8) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald foretage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at indgive de oplysninger, der fremgik af meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(8)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald foretage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at indgive de oplysninger, der fremgik af meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (9) | Fem kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for ca. 70 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i denne undersøgelse, fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af to virksomhedsgrupper på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De to udvalgte virksomhedsgrupper tegnede sig for mere end 60 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen og for 94 % af eksporten fra de virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(9)

Fem kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for ca. 70 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i denne undersøgelse, fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af to virksomhedsgrupper på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De to udvalgte virksomhedsgrupper tegnede sig for mere end 60 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen og for 94 % af eksporten fra de virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.

| (10) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger. Kommissionen besluttede derfor at fastholde den foreslåede stikprøve på to virksomhedsgrupper, og alle interesserede parter blev informeret om den endelige stikprøve. |
| --- | --- |

(10)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger. Kommissionen besluttede derfor at fastholde den foreslåede stikprøve på to virksomhedsgrupper, og alle interesserede parter blev informeret om den endelige stikprøve.

| (11) | Stikprøven af eksporterende producenter af solcelleglas består derfor af følgende:






  — | Flat Solar Glass Group Co., Ltd (»Flat Glass Group«) |
| --- | --- | --- |

(11)

Stikprøven af eksporterende producenter af solcelleglas består derfor af følgende:

—

Flat Solar Glass Group Co., Ltd (»Flat Glass Group«)

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (»Xinyi Group«). |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (»Xinyi Group«).

5.   Besvarelser af spørgeskemaet

| (12) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to udvalgte kinesiske grupper af eksporterende producenter og til ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere, der havde givet sig til kende indenfor den frist, der var fastsat i meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to udvalgte kinesiske grupper af eksporterende producenter og til ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere, der havde givet sig til kende indenfor den frist, der var fastsat i meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen.

| (13) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra to kinesiske eksporterende producenter og tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører/brugere. |
| --- | --- |

(13)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra to kinesiske eksporterende producenter og tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører/brugere.

6.   Kontrolbesøg

| (14) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige til undersøgelsen. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:






  — | Flat Glass Group, Jiaxing, Zhejiang, Kina |
| --- | --- | --- |

(14)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige til undersøgelsen. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

—

Flat Glass Group, Jiaxing, Zhejiang, Kina

| — | Xinyi Group, Wuhu, Anhui, Kina. |
| --- | --- |

—

Xinyi Group, Wuhu, Anhui, Kina.

7.   Fremlæggelse af oplysninger

| (15) | Alle interesserede parter fik tilsendt et dokument med fremlæggelse af oplysninger, som indeholdt de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen foreslog at ændre den endelige antidumpingtold på solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Alle parter blev underrettet om den frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(15)

Alle interesserede parter fik tilsendt et dokument med fremlæggelse af oplysninger, som indeholdt de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen foreslog at ændre den endelige antidumpingtold på solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Alle parter blev underrettet om den frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (16) | De indkomne bemærkninger fra de interesserede parter blev gennemgået og taget i betragtning, hvor dette var relevant. |
| --- | --- |

(16)

De indkomne bemærkninger fra de interesserede parter blev gennemgået og taget i betragtning, hvor dette var relevant.

8.   Undersøgelsesperioden

| (17) | Overvæltningsundersøgelsesperioden i den nuværende undersøgelse (»OUP«) dækkede perioden fra 1. december 2013 til 30. november 2014. Eksportpriserne i OUP blev sammenlignet med eksportpriserne i den oprindelige undersøgelsesperiode i den undersøgelse, der førte til indførelse af de oprindelige foranstaltninger, som dækkede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012. |
| --- | --- |

(17)

Overvæltningsundersøgelsesperioden i den nuværende undersøgelse (»OUP«) dækkede perioden fra 1. december 2013 til 30. november 2014. Eksportpriserne i OUP blev sammenlignet med eksportpriserne i den oprindelige undersøgelsesperiode i den undersøgelse, der førte til indførelse af de oprindelige foranstaltninger, som dækkede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (18) | Den undersøgte vare i den nuværende undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse og er defineret som solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7007 19 80. |
| --- | --- |

(18)

Den undersøgte vare i den nuværende undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse og er defineret som solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7007 19 80.

| (19) | Undersøgelsen viste, at den pågældende vare, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Kina, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som anvendtes som referenceland i den oprindelige undersøgelse, og varer produceret og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(19)

Undersøgelsen viste, at den pågældende vare, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Kina, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som anvendtes som referenceland i den oprindelige undersøgelse, og varer produceret og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   UNDERSØGELSESRESULTATER

| (20) | En fornyet overvæltningsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12 har til formål at fastslå, om eksportpriserne er faldet, eller om der er forekommet utilstrækkelige ændringer i videresalgspriserne eller de efterfølgende salgspriser på solcelleglas med oprindelse i Kina i Unionen efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Hvis det derefter konkluderes, at der har været tale om overvæltning, beregnes en ny dumpingmargin. |
| --- | --- |

(20)

En fornyet overvæltningsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12 har til formål at fastslå, om eksportpriserne er faldet, eller om der er forekommet utilstrækkelige ændringer i videresalgspriserne eller de efterfølgende salgspriser på solcelleglas med oprindelse i Kina i Unionen efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Hvis det derefter konkluderes, at der har været tale om overvæltning, beregnes en ny dumpingmargin.

1.   Fald i eksportpriserne

| (21) | I OUP foregik eksporten af den pågældende vare direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU. |
| --- | --- |

(21)

I OUP foregik eksporten af den pågældende vare direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU.

| (22) | For begge grupper i stikprøven sammenlignede Kommissionen priserne på de varetyper, der solgtes i OUP, med samme varetyper, der solgtes i den oprindelige undersøgelsesperiode, og beregnede et vejet gennemsnitligt overvæltningsniveau for begge grupper. |
| --- | --- |

(22)

For begge grupper i stikprøven sammenlignede Kommissionen priserne på de varetyper, der solgtes i OUP, med samme varetyper, der solgtes i den oprindelige undersøgelsesperiode, og beregnede et vejet gennemsnitligt overvæltningsniveau for begge grupper.

| (23) | I den oprindelige undersøgelse eksporterede virksomhederne i stikprøven hovedsagelig ikke-coated solcelleglas og mindre mængder coated solcelleglas. Den gennemsnitlige avance i salgsprisen mellem ikke-coated og coated solcelleglas blev fastsat til ca. 20 % i den oprindelige undersøgelse. Sidan da har solcellepanelindustrien generelt valgt at skifte fra ikke-coated solcelleglas til coated solcelleglas, da dette er mere effektivt. I dag er coated solcelleglas blevet standard, og ikke-coated solcelleglas anvendes især til installationer i et miljø med hårde vejrforhold. Denne udvikling er også afspejlet i eksportmønstret hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter, hvis eksport ændredes markant fra ikke-coated til coated solcelleglas. |
| --- | --- |

(23)

I den oprindelige undersøgelse eksporterede virksomhederne i stikprøven hovedsagelig ikke-coated solcelleglas og mindre mængder coated solcelleglas. Den gennemsnitlige avance i salgsprisen mellem ikke-coated og coated solcelleglas blev fastsat til ca. 20 % i den oprindelige undersøgelse. Sidan da har solcellepanelindustrien generelt valgt at skifte fra ikke-coated solcelleglas til coated solcelleglas, da dette er mere effektivt. I dag er coated solcelleglas blevet standard, og ikke-coated solcelleglas anvendes især til installationer i et miljø med hårde vejrforhold. Denne udvikling er også afspejlet i eksportmønstret hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter, hvis eksport ændredes markant fra ikke-coated til coated solcelleglas.

| (24) | Sammenligningen af eksportpriserne i UP og OUP viser, at Flat Groups eksportpriser generelt faldt med 17,6 % og Xinyi Groups med 30,4 % for så vidt angår eksport af den pågældende vare i OUP. Der blev således konstateret overvæltning for begge virksomhedsgrupper. |
| --- | --- |

(24)

Sammenligningen af eksportpriserne i UP og OUP viser, at Flat Groups eksportpriser generelt faldt med 17,6 % og Xinyi Groups med 30,4 % for så vidt angår eksport af den pågældende vare i OUP. Der blev således konstateret overvæltning for begge virksomhedsgrupper.

| (25) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 2, fik importører, brugere og eksportører lejlighed til at indgive oplysninger, der kunne begrunde, at eksportpriserne var faldet, og der ikke var sket ændringer af videresalgspriserne i Unionen, efter at foranstaltningerne var blevet indført, uden at dette kunne tilskrives overvæltning af antidumpingtolden. |
| --- | --- |

(25)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 2, fik importører, brugere og eksportører lejlighed til at indgive oplysninger, der kunne begrunde, at eksportpriserne var faldet, og der ikke var sket ændringer af videresalgspriserne i Unionen, efter at foranstaltningerne var blevet indført, uden at dette kunne tilskrives overvæltning af antidumpingtolden.

| (26) | En eksporterende producent påstod — og genfremsatte samme påstand efter fremlæggelsen af oplysninger — at faldet i eksportpriserne ikke skyldtes overvæltning, men effektive produktionsmetoder, stordriftsfordele og et mere konkurrencedygtigt miljø for den pågældende vare. Dermed faldt både produktionsomkostningerne og eksportpriserne. |
| --- | --- |

(26)

En eksporterende producent påstod — og genfremsatte samme påstand efter fremlæggelsen af oplysninger — at faldet i eksportpriserne ikke skyldtes overvæltning, men effektive produktionsmetoder, stordriftsfordele og et mere konkurrencedygtigt miljø for den pågældende vare. Dermed faldt både produktionsomkostningerne og eksportpriserne.

| (27) | Kommissionen afviste denne påstand. Påstanden vedrører produktionsomkostninger og kan kun tages i betragtning i sammenhæng med en ny undersøgelse af den normale værdi. Ifølge grundforordningens artikel 12, stk. 5, kan der kun tages hensyn til påståede ændringer i den normale værdi, når fuldstændige oplysninger om den reviderede normale værdi er forelagt for Kommissionen. Dette var ikke tilfældet, da ingen af virksomhedsgrupperne i stikprøven havde anmodet om en fornyet vurdering af de normale værdier, jf. grundforordningens artikel 12, stk. 5, og som nævnt i punkt 5.1.1.a) i meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen. Produktionsomkostningerne i OUP blev derfor ikke kontrolleret, og anvendelsesområdet for undersøgelsen er stadig begrænset til en undersøgelse af eksportpriserne. Påstande vedrørende påståede ændringer i produktionsomkostningerne og/eller den normale værdi kan kun behandles i en interimsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen afviste denne påstand. Påstanden vedrører produktionsomkostninger og kan kun tages i betragtning i sammenhæng med en ny undersøgelse af den normale værdi. Ifølge grundforordningens artikel 12, stk. 5, kan der kun tages hensyn til påståede ændringer i den normale værdi, når fuldstændige oplysninger om den reviderede normale værdi er forelagt for Kommissionen. Dette var ikke tilfældet, da ingen af virksomhedsgrupperne i stikprøven havde anmodet om en fornyet vurdering af de normale værdier, jf. grundforordningens artikel 12, stk. 5, og som nævnt i punkt 5.1.1.a) i meddelelsen om genoptagelse af undersøgelsen. Produktionsomkostningerne i OUP blev derfor ikke kontrolleret, og anvendelsesområdet for undersøgelsen er stadig begrænset til en undersøgelse af eksportpriserne. Påstande vedrørende påståede ændringer i produktionsomkostningerne og/eller den normale værdi kan kun behandles i en interimsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3.

| (28) | Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en eksporterende producent, at virksomhedens eksportpriser ikke var faldet eller i hvert fald ikke samme omfang som eksportpriserne hos virksomhederne i stikprøven. Virksomheden påstod endvidere, at det åbenbare fald i eksportpriserne hos de to kinesiske eksportører, som indgik i stikprøven, og den nye beregning af deres dumping- og skadesmargen ikke kunne danne grundlag for en ny vurdering af virksomhedens nye individuelle antidumpingtold. Virksomheden anmodede derfor om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 12, stk. 2 og artikel 17, stk. 3. |
| --- | --- |

(28)

Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en eksporterende producent, at virksomhedens eksportpriser ikke var faldet eller i hvert fald ikke samme omfang som eksportpriserne hos virksomhederne i stikprøven. Virksomheden påstod endvidere, at det åbenbare fald i eksportpriserne hos de to kinesiske eksportører, som indgik i stikprøven, og den nye beregning af deres dumping- og skadesmargen ikke kunne danne grundlag for en ny vurdering af virksomhedens nye individuelle antidumpingtold. Virksomheden anmodede derfor om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 12, stk. 2 og artikel 17, stk. 3.

| (29) | Kommissionen afviste denne påstand. Den eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen og fremlagde heller ikke de nødvendige oplysninger inden for fristen i indledningsmeddelelsen. En fornyet undersøgelse skal, jf. grundforordningens artikel 12, stk. 4, gennemføres hurtigt og afsluttes normalt senest 6 måneder efter indledningen af den fornyede undersøgelse. Sådanne fornyede undersøgelser skal i alle tilfælde afsluttes senest ni måneder efter deres indledning. En individuel undersøgelse, som der blev anmodet om på et sent tidspunkt i proceduren efter fremlæggelsen af oplysninger, vil derfor hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen afviste denne påstand. Den eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen og fremlagde heller ikke de nødvendige oplysninger inden for fristen i indledningsmeddelelsen. En fornyet undersøgelse skal, jf. grundforordningens artikel 12, stk. 4, gennemføres hurtigt og afsluttes normalt senest 6 måneder efter indledningen af den fornyede undersøgelse. Sådanne fornyede undersøgelser skal i alle tilfælde afsluttes senest ni måneder efter deres indledning. En individuel undersøgelse, som der blev anmodet om på et sent tidspunkt i proceduren efter fremlæggelsen af oplysninger, vil derfor hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.

| (30) | En importør/bruger påstod, at EU-erhvervsgrenen for solcelleglas ikke leverede tilstrækkelige mængder af især solcelleglas af høj kvalitet til at kunne efterkomme efterspørgslen i EU-industrien for solcellemoduler, og var derfor imod indførelsen af supplerende foranstaltninger. Virksomheden påstod endvidere, at supplerende antidumpingforanstaltninger ville føre til en øget produktion af solcellemoduler udenfor EU. |
| --- | --- |

(30)

En importør/bruger påstod, at EU-erhvervsgrenen for solcelleglas ikke leverede tilstrækkelige mængder af især solcelleglas af høj kvalitet til at kunne efterkomme efterspørgslen i EU-industrien for solcellemoduler, og var derfor imod indførelsen af supplerende foranstaltninger. Virksomheden påstod endvidere, at supplerende antidumpingforanstaltninger ville føre til en øget produktion af solcellemoduler udenfor EU.

| (31) | Kommissionen afviste begge påstande. For det første hører disse påstande hjemme under behandlingen af Unionens interesser, som ikke analyseres i forbindelse med en fornyet overvæltningsundersøgelse. For det andet var brugeren ifølge spørgeskemabesvarelsen i stand til at indkøbe 100 % af dens leveringer af solcelleglas i OUP fra EU- og tredjelandsproducenter af solcelleglas. Påstanden var derfor ikke tilstrækkeligt begrundet. Det samme gælder for påstanden om, at indførelsen af supplerende foranstaltninger vil tvinge EU-producenterne af solcellemoduler til at udlicitere deres produktion til lande uden for EU. Dette scenario virker usandsynligt. Andelen af solcelleglas udgør, jf. den oprindelige undersøgelse, en begrænset andel af produktionsomkostningerne til solcellemoduler, nemlig 6-8 %. Øgede foranstaltninger vil derfor kun få en begrænset indvirkning på de samlede omkostninger til solcellemoduler, omkring 2-3 %. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen afviste begge påstande. For det første hører disse påstande hjemme under behandlingen af Unionens interesser, som ikke analyseres i forbindelse med en fornyet overvæltningsundersøgelse. For det andet var brugeren ifølge spørgeskemabesvarelsen i stand til at indkøbe 100 % af dens leveringer af solcelleglas i OUP fra EU- og tredjelandsproducenter af solcelleglas. Påstanden var derfor ikke tilstrækkeligt begrundet. Det samme gælder for påstanden om, at indførelsen af supplerende foranstaltninger vil tvinge EU-producenterne af solcellemoduler til at udlicitere deres produktion til lande uden for EU. Dette scenario virker usandsynligt. Andelen af solcelleglas udgør, jf. den oprindelige undersøgelse, en begrænset andel af produktionsomkostningerne til solcellemoduler, nemlig 6-8 %. Øgede foranstaltninger vil derfor kun få en begrænset indvirkning på de samlede omkostninger til solcellemoduler, omkring 2-3 %.

2.   Dumping

| (32) | Da der var blevet konstateret overvæltning for begge virksomhedsgrupper, blev dumpingmargenerne beregnet på ny. |
| --- | --- |

(32)

Da der var blevet konstateret overvæltning for begge virksomhedsgrupper, blev dumpingmargenerne beregnet på ny.

2.1.   Eksportpriser

| (33) | De stikprøveudvalgte eksporterende producenters samlede salg foregik til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(33)

De stikprøveudvalgte eksporterende producenters samlede salg foregik til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

2.2.   Sammenligning

| (34) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi, som var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse, og eksportprisen ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi, som var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse, og eksportprisen ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.

| (35) | For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(35)

For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (36) | På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden. |
| --- | --- |

(36)

På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden.

2.3.   Dumpingmargen

| (37) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver varetype af samme vare for Tyrkiet i den oprindelige undersøgelsesperiode og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare i OUP, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(37)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver varetype af samme vare for Tyrkiet i den oprindelige undersøgelsesperiode og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare i OUP, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.

| (38) | Som et resultat heraf steg dumpingmargenen for Xinyi Group fra 83,1 % i den oprindelige undersøgelsesperiode til 122,2 % i OUP og for Flat Group fra 90,1 % til 122,4 %. |
| --- | --- |

(38)

Som et resultat heraf steg dumpingmargenen for Xinyi Group fra 83,1 % i den oprindelige undersøgelsesperiode til 122,2 % i OUP og for Flat Group fra 90,1 % til 122,4 %.

3.   Skadestærskel

| (39) | I overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 4, og da de oprindelige foranstaltninger blev baseret på skadestærskel, blev skadesmargenen beregnet på ny. |
| --- | --- |

(39)

I overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 4, og da de oprindelige foranstaltninger blev baseret på skadestærskel, blev skadesmargenen beregnet på ny.

| (40) | Skadestærsklen blev derfor fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven i OUP og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EU-producenterne i stikprøven solgte på EU-markedet i den oprindelige undersøgelsesperiode. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(40)

Skadestærsklen blev derfor fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven i OUP og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EU-producenterne i stikprøven solgte på EU-markedet i den oprindelige undersøgelsesperiode. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

| (41) | Efter fremlæggelsen af oplysninger rejste en eksporterende producent tvivl om nøjagtigheden af Kommissionens metode. For at illustrere dette påstod producenten, at selv om eksportpriserne var forblevet stabile i OUP sammenlignet med priserne i den oprindelige undersøgelsesperiode, ville skadestærsklen være steget. |
| --- | --- |

(41)

Efter fremlæggelsen af oplysninger rejste en eksporterende producent tvivl om nøjagtigheden af Kommissionens metode. For at illustrere dette påstod producenten, at selv om eksportpriserne var forblevet stabile i OUP sammenlignet med priserne i den oprindelige undersøgelsesperiode, ville skadestærsklen være steget.

| (42) | Kommissionen afviste denne påstand. Den eksporterende producent bekræftede, at dennes eksportpriser var faldet i OUP. Der kunne således konstateres overvæltning, hvilket betød, at dumping- og skadesmargener måtte genberegnes. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen afviste denne påstand. Den eksporterende producent bekræftede, at dennes eksportpriser var faldet i OUP. Der kunne således konstateres overvæltning, hvilket betød, at dumping- og skadesmargener måtte genberegnes.

| (43) | På dette grundlag steg skadesmargenen for Xinyi Group fra 39,3 % til 107,00 % og for Flat Group fra 42,1 % til 112,5 %. |
| --- | --- |

(43)

På dette grundlag steg skadesmargenen for Xinyi Group fra 39,3 % til 107,00 % og for Flat Group fra 42,1 % til 112,5 %.

D.   KONKLUSION

| (44) | Ud fra ovenstående kendsgerninger og betragtninger konkluderede Kommissionen, at de eksporterende producenter i stikprøven overvæltede den gældende antidumpingtold. Antidumpingforanstaltningerne på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina bør derfor ændres i overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 3. |
| --- | --- |

(44)

Ud fra ovenstående kendsgerninger og betragtninger konkluderede Kommissionen, at de eksporterende producenter i stikprøven overvæltede den gældende antidumpingtold. Antidumpingforanstaltningerne på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina bør derfor ændres i overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 3.

Nyt niveau for foranstaltningen

| (45) | I overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 4, sammenlignede Kommissionen først skadesmargener og dumpingmargener. Tolden bør fastsættes på niveauet for skadesmargenerne. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 3, sidste punktum, må den nye antidumpingtold ikke være højere end det dobbelte af den told, der oprindelig blev indført. |
| --- | --- |

(45)

I overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 4, sammenlignede Kommissionen først skadesmargener og dumpingmargener. Tolden bør fastsættes på niveauet for skadesmargenerne. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 3, sidste punktum, må den nye antidumpingtold ikke være højere end det dobbelte af den told, der oprindelig blev indført.

| (46) | Da antisubsidieundersøgelsen ikke er berørt af den nuværende undersøgelse, skal udligningstolden fratrækkes for at fastlægge den nye antidumpingtold. |
| --- | --- |

(46)

Da antisubsidieundersøgelsen ikke er berørt af den nuværende undersøgelse, skal udligningstolden fratrækkes for at fastlægge den nye antidumpingtold.

| (47) | For Flat Group er den nye antidumpingtold således på 71,4 % (dvs. det dobbelte af den gældende skadesmargen på 42,1 % minus 12,8 % udligningstold) og for Xinyi Group på 75,4 % (dvs. det dobbelte af den gældende skadesmargen på 39,3 % minus 3,2 % udigningstold). |
| --- | --- |

(47)

For Flat Group er den nye antidumpingtold således på 71,4 % (dvs. det dobbelte af den gældende skadesmargen på 42,1 % minus 12,8 % udligningstold) og for Xinyi Group på 75,4 % (dvs. det dobbelte af den gældende skadesmargen på 39,3 % minus 3,2 % udigningstold).

| (48) | I betragtning af den udbredte samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter blev tolden for »alle andre virksomheder« fastsat på niveauet for den højeste told, der ville blive pålagt de virksomheder, der indgik i stikprøven, eller som var samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for »alle andre virksomheder« finder anvendelse for de virksomheder, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, med undtagelse af de virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og som er pålagt en individuel told. Deres nye antidumpingtold fastsættes til det dobbelte af deres gældende skadesmargen minus den gældende udligningstold. |
| --- | --- |

(48)

I betragtning af den udbredte samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter blev tolden for »alle andre virksomheder« fastsat på niveauet for den højeste told, der ville blive pålagt de virksomheder, der indgik i stikprøven, eller som var samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for »alle andre virksomheder« finder anvendelse for de virksomheder, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, med undtagelse af de virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og som er pålagt en individuel told. Deres nye antidumpingtold fastsættes til det dobbelte af deres gældende skadesmargen minus den gældende udligningstold.

| (49) | For de samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, og som fremgår af tabellen herunder, blev dumping- og skadesmargenerne beregnet som et vejet gennemsnit af virksomhederne i stikprøven. Med henblik på at fastsætte den nye antidumpingtold blev der fastsat en grænse på det dobbelte af den gældende skadesmargen, hvorfra den gældende udligningstold blev trukket. |
| --- | --- |

(49)

For de samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, og som fremgår af tabellen herunder, blev dumping- og skadesmargenerne beregnet som et vejet gennemsnit af virksomhederne i stikprøven. Med henblik på at fastsætte den nye antidumpingtold blev der fastsat en grænse på det dobbelte af den gældende skadesmargen, hvorfra den gældende udligningstold blev trukket.

| (50) | En ikke samarbejdsvillig eksporterende producent, som samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, påstod, at der var et utilstrækkeligt retsgrundlag for at øge den gældende antidumpingtold eller alternativt et utilstrækkeligt retsgrundlag for at indføre en så stor stigning i antidumpingtolden, som Kommissionen har foreslået. |
| --- | --- |

(50)

En ikke samarbejdsvillig eksporterende producent, som samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, påstod, at der var et utilstrækkeligt retsgrundlag for at øge den gældende antidumpingtold eller alternativt et utilstrækkeligt retsgrundlag for at indføre en så stor stigning i antidumpingtolden, som Kommissionen har foreslået.

| (51) | Kommissionen afviste denne påstand. Retsgrundlaget for at ændre de gældende foranstaltninger er grundforordningens artikel 12, stk. 3, hvori det fastslås, at den indførte antidumpingtold ikke må være højere end det dobbelte af den told, der oprindelig blev indført. Producenten samarbejdede ikke i forbindelse med den nuværende undersøgelse og bør derfor normalt pålægges resttolden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 3, og betragtning 48 ovenfor, fastsættes virksomhedens nye antidumpingtold til det dobbelte af dens gældende skadesmargen minus den gældende udligningstold. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen afviste denne påstand. Retsgrundlaget for at ændre de gældende foranstaltninger er grundforordningens artikel 12, stk. 3, hvori det fastslås, at den indførte antidumpingtold ikke må være højere end det dobbelte af den told, der oprindelig blev indført. Producenten samarbejdede ikke i forbindelse med den nuværende undersøgelse og bør derfor normalt pålægges resttolden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 12, stk. 3, og betragtning 48 ovenfor, fastsættes virksomhedens nye antidumpingtold til det dobbelte af dens gældende skadesmargen minus den gældende udligningstold.

| (52) | Den reviderede antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet:










  Virksomhed | Ny dumpingmargen | Ny skadesmargen | Loft, jf. artikel 12, stk. 3, GF (jf. betragtning 45) | Udligningstold
  (uændret) | Revideret endelig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 84,2 % | 12,8 % | 71,4 % |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 122,2 % | 107,0 % | 78,6 % | 3,2 % | 75,4 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 52,4 % | 17,1 % | 35,3 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 34,2 % | 16,7 % | 17,5 % |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Novatech Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Alle andre virksomheder | 122,4 % | 112,5 % | 84,2 % | 17,1 % | 67,1 % |

(52)

Den reviderede antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Ny dumpingmargen

Ny skadesmargen

Loft, jf. artikel 12, stk. 3, GF (jf. betragtning 45)

Udligningstold

(uændret)

Revideret endelig antidumpingtold

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

84,2 %

12,8 %

71,4 %

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

122,2 %

107,0 %

78,6 %

3,2 %

75,4 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

52,4 %

17,1 %

35,3 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

34,2 %

16,7 %

17,5 %

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Novatech Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Pilkington Solar Taicang, Limited

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Alle andre virksomheder

122,4 %

112,5 %

84,2 %

17,1 %

67,1 %

| (53) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, forordning (EF) nr. 1225/2009 — |
| --- | --- |

(53)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, forordning (EF) nr. 1225/2009 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 470/2014, som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/588, affattes således:

»2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Endelig antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 71,4 % | B945 |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 75,4 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 35,3 % | B944 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,5 % | B946 |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 55,9 % | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 55,9 % | B948 |
| | | |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 60,6 % | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 60,6 % | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 60,6 % | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 60,6 % | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 55,9 % | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | 60,6 % | B954 |
| Alle andre virksomheder | 67,1 % | B999« |

Virksomhed

Endelig antidumpingtold

Taric-tillægskode

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

71,4 %

B945

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

75,4 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

35,3 %

B944

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,5 %

B946

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

55,9 %

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

55,9 %

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

60,6 %

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

60,6 %

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

60,6 %

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

60,6 %

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

55,9 %

B953

Novatech Glass Co., Ltd

60,6 %

B954

Alle andre virksomheder

67,1 %

B999«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2015.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 470/2014 af 13. maj 2014 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 142 af 14.5.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/588 af 14. april 2015 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 470/2014 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 98 af 15.4.2015, s. 6).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 471/2014 af 13. maj 2014 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 142 af 14.5.2014, s. 23).

4

(5)  EUT C 457 af 19.12.2014, s. 9.

5

---

| 14.8.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 215/50 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 215/50

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1395

af 13. august 2015

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2015.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 144,2 |
| MK | 51,2 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 134,3 |
| BO | 146,4 |
| CL | 160,0 |
| UY | 119,5 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 141,5 |
| 0806 10 10 | EG | 224,6 |
| IL | 390,7 |
| MA | 158,2 |
| TR | 154,6 |
| US | 342,9 |
| ZZ | 254,2 |
| 0808 10 80 | AR | 108,9 |
| BR | 94,3 |
| CL | 136,5 |
| NZ | 136,2 |
| US | 147,0 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 125,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,0 |
| CL | 140,7 |
| MK | 62,9 |
| NZ | 146,7 |
| TR | 139,3 |
| ZA | 120,2 |
| ZZ | 123,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 76,3 |
| TR | 136,1 |
| ZZ | 106,2 |
| 0809 40 05 | BA | 47,1 |
| IL | 141,4 |
| MK | 39,3 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 71,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

144,2

MK

51,2

ZZ

97,7

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

134,3

BO

146,4

CL

160,0

UY

119,5

ZA

147,5

ZZ

141,5

0806 10 10

EG

224,6

IL

390,7

MA

158,2

TR

154,6

US

342,9

ZZ

254,2

0808 10 80

AR

108,9

BR

94,3

CL

136,5

NZ

136,2

US

147,0

ZA

130,9

ZZ

125,6

0808 30 90

AR

132,0

CL

140,7

MK

62,9

NZ

146,7

TR

139,3

ZA

120,2

ZZ

123,6

0809 30 10, 0809 30 90

MK

76,3

TR

136,1

ZZ

106,2

0809 40 05

BA

47,1

IL

141,4

MK

39,3

XS

57,7

ZZ

71,4

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---