# Euroopan unionin L 239/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 239 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta15. syyskuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 239

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta15. syyskuu 2015

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1513, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1513, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1514, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta | 30 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2015/1515, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta eläkejärjestelmiin liittyvien siirtymäkausien pidentämiseksi (
  1
  ) | 63 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2015/1516, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2015, kiinteiden prosenttiosuuksien vahvistamisesta rakenne- ja investointirahastoista tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialalla rahoitettavia toimia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti | 65 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1517, annettu 11 päivänä syyskuuta 2015, tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 236. kerran | 67 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1518, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 69 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1519, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 99 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1520, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 140 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2015/1521, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan riskin pienentämiseksi Libyassa ja sen lähialueilla toteutettavien fyysiseen turvallisuuteen ja varastojen hallintaan liittyvien toimien tukemisesta annetun päätöksen 2013/320/YUTP kumoamisesta | 142 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/1522, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Moldovan tasavallan liittymiseen tarkistettuun julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen | 144 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/1523, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta | 146 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2015/1524, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta | 157 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1514, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta

30

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2015/1515, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta eläkejärjestelmiin liittyvien siirtymäkausien pidentämiseksi (
  1
  )

1

63

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2015/1516, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2015, kiinteiden prosenttiosuuksien vahvistamisesta rakenne- ja investointirahastoista tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialalla rahoitettavia toimia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti

65

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1517, annettu 11 päivänä syyskuuta 2015, tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 236. kerran

67

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1518, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

69

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1519, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

99

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1520, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

140

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2015/1521, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan riskin pienentämiseksi Libyassa ja sen lähialueilla toteutettavien fyysiseen turvallisuuteen ja varastojen hallintaan liittyvien toimien tukemisesta annetun päätöksen 2013/320/YUTP kumoamisesta

142

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/1522, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Moldovan tasavallan liittymiseen tarkistettuun julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen

144

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/1523, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta

146

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2015/1524, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta

157

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

DIREKTIIVIT

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2015/1513,

annettu 9 päivänä syyskuuta 2015,

bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan sekä sen 114 artiklan tämän direktiivin 1 artiklan 3–13 kohdan ja 2 artiklan 5–7 kohdan osalta,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (3) 3 artiklan 4 kohdan nojalla kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus kaikissa liikennemuodoissa on vuonna 2020 vähintään 10 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa. Biopolttoaineiden sekoittaminen polttoaineisiin on yksi jäsenvaltioiden käytettävissä olevista keinoista, jonka avulla tämä tavoite voidaan saavuttaa, ja sen odotetaan olevan pääasiallinen keino. Direktiivissä 2009/28/EY painotetaan myös, että energiatehokkuus on liikenteen alalla välttämätöntä, koska uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian pakollista prosentuaalista tavoitetta on todennäköisesti yhä vaikeampi saavuttaa kestävällä tavalla, jos energian kokonaiskysyntä liikenteessä jatkaa kasvuaan. Tämän vuoksi ja koska energiatehokkuus on tärkeää myös kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, jäsenvaltioita ja komissiota kannustetaan sisällyttämään yksityiskohtaisempaa tietoa liikenteen alan energiatehokkuustoimenpiteistä kertomuksiinsa, jotka ne toimittavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (4) liitteen IV ja liikenteen alan energiatehokkuuden edistämiseen liittyvän muun unionin lainsäädännön nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (3) 3 artiklan 4 kohdan nojalla kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus kaikissa liikennemuodoissa on vuonna 2020 vähintään 10 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa. Biopolttoaineiden sekoittaminen polttoaineisiin on yksi jäsenvaltioiden käytettävissä olevista keinoista, jonka avulla tämä tavoite voidaan saavuttaa, ja sen odotetaan olevan pääasiallinen keino. Direktiivissä 2009/28/EY painotetaan myös, että energiatehokkuus on liikenteen alalla välttämätöntä, koska uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian pakollista prosentuaalista tavoitetta on todennäköisesti yhä vaikeampi saavuttaa kestävällä tavalla, jos energian kokonaiskysyntä liikenteessä jatkaa kasvuaan. Tämän vuoksi ja koska energiatehokkuus on tärkeää myös kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, jäsenvaltioita ja komissiota kannustetaan sisällyttämään yksityiskohtaisempaa tietoa liikenteen alan energiatehokkuustoimenpiteistä kertomuksiinsa, jotka ne toimittavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (4) liitteen IV ja liikenteen alan energiatehokkuuden edistämiseen liittyvän muun unionin lainsäädännön nojalla.

| (2) | Kun otetaan huomioon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeva unionin tavoite ja maantieliikenteen polttoaineiden merkittävä vaikutus näihin päästöihin, jäsenvaltioiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY (5) 7 a artiklan 2 kohdan nojalla edellytettävä, että polttoaineiden tai energian toimittajat vähentävät unionissa maantieajoneuvoissa, liikkuvissa työkoneissa, maatalous- ja metsätraktoreissa sekä huvialuksissa, kun ne eivät ole merellä, käytettyjen polttoaineiden energiayksikköä kohti laskettuja elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 6 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. Biopolttoaineiden sekoittaminen polttoaineisiin on yksi fossiilisten polttoaineiden toimittajien käytettävissä olevista keinoista, jonka avulla toimitettujen fossiilisten polttoaineiden kasvihuonekaasuintensiteettiä voidaan vähentää. |
| --- | --- |

(2)

Kun otetaan huomioon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeva unionin tavoite ja maantieliikenteen polttoaineiden merkittävä vaikutus näihin päästöihin, jäsenvaltioiden on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY (5) 7 a artiklan 2 kohdan nojalla edellytettävä, että polttoaineiden tai energian toimittajat vähentävät unionissa maantieajoneuvoissa, liikkuvissa työkoneissa, maatalous- ja metsätraktoreissa sekä huvialuksissa, kun ne eivät ole merellä, käytettyjen polttoaineiden energiayksikköä kohti laskettuja elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 6 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. Biopolttoaineiden sekoittaminen polttoaineisiin on yksi fossiilisten polttoaineiden toimittajien käytettävissä olevista keinoista, jonka avulla toimitettujen fossiilisten polttoaineiden kasvihuonekaasuintensiteettiä voidaan vähentää.

| (3) | Direktiivissä 2009/28/EY vahvistetaan kestävyyskriteerit, jotka biopolttoaineiden ja bionesteiden on täytettävä, jotta ne voidaan ottaa huomioon kyseisen direktiivin tavoitteiden saavuttamisessa ja jotta ne voidaan sisällyttää julkisiin tukijärjestelmiin. Kriteereihin lukeutuu kasvihuonekaasupäästöjen vähimmäisvähennys, joka biopolttoaineilla ja bionesteillä on saavutettava fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Vastaavat kestävyyskriteerit biopolttoaineille vahvistetaan direktiivissä 98/70/EY. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivissä 2009/28/EY vahvistetaan kestävyyskriteerit, jotka biopolttoaineiden ja bionesteiden on täytettävä, jotta ne voidaan ottaa huomioon kyseisen direktiivin tavoitteiden saavuttamisessa ja jotta ne voidaan sisällyttää julkisiin tukijärjestelmiin. Kriteereihin lukeutuu kasvihuonekaasupäästöjen vähimmäisvähennys, joka biopolttoaineilla ja bionesteillä on saavutettava fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna. Vastaavat kestävyyskriteerit biopolttoaineille vahvistetaan direktiivissä 98/70/EY.

| (4) | Kun aiemmin elintarvike- ja rehumarkkinoiden tarpeisiin käytetty laidunmaa tai maatalousmaa muutetaan biopolttoaineiden tuotantoon, muu kuin polttoaineisiin liittyvä kysyntä on edelleen tyydytettävä joko tehostamalla olemassa olevaa tuotantoa tai ottamalla muuta kuin maatalousmaata tuotantokäyttöön jossain toisaalla. Viimeksi mainittu vaihtoehto merkitsee epäsuoraa maankäytön muutosta, ja jos siihen sisältyy sellaisen maan käyttötavan muuttaminen, johon on sitoutunut paljon hiiltä, se voi johtaa merkittäviin kasvihuonekaasupäästöihin. Direktiivejä 98/70/EY ja 2009/28/EY olisi näin ollen muutettava siten, että niihin sisällytetään säännöksiä, jotka koskevat epäsuoran maankäytön muutoksen vaikutusta, kun otetaan huomioon, että nykyiset biopolttoaineet tuotetaan pääasiassa olemassa olevalla maatalousmaalla kasvatetuista viljelykasveista. Jo tehtyjen investointien suojaamisen tarve olisi otettava asianmukaisesti huomioon mainituissa säännöksissä. |
| --- | --- |

(4)

Kun aiemmin elintarvike- ja rehumarkkinoiden tarpeisiin käytetty laidunmaa tai maatalousmaa muutetaan biopolttoaineiden tuotantoon, muu kuin polttoaineisiin liittyvä kysyntä on edelleen tyydytettävä joko tehostamalla olemassa olevaa tuotantoa tai ottamalla muuta kuin maatalousmaata tuotantokäyttöön jossain toisaalla. Viimeksi mainittu vaihtoehto merkitsee epäsuoraa maankäytön muutosta, ja jos siihen sisältyy sellaisen maan käyttötavan muuttaminen, johon on sitoutunut paljon hiiltä, se voi johtaa merkittäviin kasvihuonekaasupäästöihin. Direktiivejä 98/70/EY ja 2009/28/EY olisi näin ollen muutettava siten, että niihin sisällytetään säännöksiä, jotka koskevat epäsuoran maankäytön muutoksen vaikutusta, kun otetaan huomioon, että nykyiset biopolttoaineet tuotetaan pääasiassa olemassa olevalla maatalousmaalla kasvatetuista viljelykasveista. Jo tehtyjen investointien suojaamisen tarve olisi otettava asianmukaisesti huomioon mainituissa säännöksissä.

| (5) | Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden toimittamat biopolttoaineiden kysyntäennusteet ja arviot epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvista päästöistä eri biopolttoaineiden raaka-aineilla, on todennäköistä, että epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt ovat merkittäviä ja voivat kumota yksittäisillä biopolttoaineilla saavutetut vähennykset kasvihuonekaasupäästöissä joko osittain tai kokonaan. Tämä johtuu siitä, että vuonna 2020 lähes koko biopolttoainetuotannon odotetaan olevan peräisin sellaisella maalla kasvatetuista viljelykasveista, jota voitaisiin käyttää elintarvike- ja rehumarkkinoiden kysynnän tyydyttämiseen. Tällaisten päästöjen vähentämiseksi on asianmukaista erottaa toisistaan eri viljelykasviryhmät kuten öljykasvit, sokerit ja viljakasvit sekä muut paljon tärkkelystä sisältävät viljelykasvit. On myös syytä kannustaa sellaisten uusien kehittyneiden biopolttoaineiden tutkimukseen ja kehittämiseen, jotka eivät kilpaile ravintona käytettävien viljelykasvien kanssa, ja tutkia edelleen eri viljelykasviryhmien vaikutuksia sekä suoraan että epäsuoraan maankäytön muutokseen. |
| --- | --- |

(5)

Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden toimittamat biopolttoaineiden kysyntäennusteet ja arviot epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvista päästöistä eri biopolttoaineiden raaka-aineilla, on todennäköistä, että epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt ovat merkittäviä ja voivat kumota yksittäisillä biopolttoaineilla saavutetut vähennykset kasvihuonekaasupäästöissä joko osittain tai kokonaan. Tämä johtuu siitä, että vuonna 2020 lähes koko biopolttoainetuotannon odotetaan olevan peräisin sellaisella maalla kasvatetuista viljelykasveista, jota voitaisiin käyttää elintarvike- ja rehumarkkinoiden kysynnän tyydyttämiseen. Tällaisten päästöjen vähentämiseksi on asianmukaista erottaa toisistaan eri viljelykasviryhmät kuten öljykasvit, sokerit ja viljakasvit sekä muut paljon tärkkelystä sisältävät viljelykasvit. On myös syytä kannustaa sellaisten uusien kehittyneiden biopolttoaineiden tutkimukseen ja kehittämiseen, jotka eivät kilpaile ravintona käytettävien viljelykasvien kanssa, ja tutkia edelleen eri viljelykasviryhmien vaikutuksia sekä suoraan että epäsuoraan maankäytön muutokseen.

| (6) | Jotta vältetään kannustamasta prosessitähteiden tuotannon tarkoituksellista lisäämistä päätuotteen kustannuksella, prosessitähteen määritelmään ei saisi sisällyttää tähteitä, jotka syntyvät tuotantoprosessissa, joka on tarkoituksella muutettu niiden tuottamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vältetään kannustamasta prosessitähteiden tuotannon tarkoituksellista lisäämistä päätuotteen kustannuksella, prosessitähteen määritelmään ei saisi sisällyttää tähteitä, jotka syntyvät tuotantoprosessissa, joka on tarkoituksella muutettu niiden tuottamiseksi.

| (7) | Liikennesektorilla tullaan todennäköisesti tarvitsemaan nestemäisiä uusiutuvia polttoaineita, jotta sektori voi vähentää kasvihuonekaasupäästöjään. Kehittyneet biopolttoaineet, kuten jätteistä ja levistä tuotetut biopolttoaineet, tuottavat suuria vähennyksiä kasvihuonekaasupäästöissä, ja niihin liittyy alhainen epäsuorien maankäytön muutosten riski, eivätkä ne kilpaile suoraan elintarvike- ja rehumarkkinoiden käyttämästä maatalousmaasta. Siksi on asianmukaista edistää tällaisten kehittyneiden biopolttoaineiden laajempaa tutkimusta, kehittämistä ja tuotantoa, sillä niitä ei ole tällä hetkellä kaupallisesti saatavilla suurina määrinä, mikä johtuu osittain julkisista tuista käytävästä kilpailusta sellaisten vakiintuneiden biopolttoaineteknologioiden kanssa, jotka perustuvat ravintona käytettäviin viljelykasveihin. |
| --- | --- |

(7)

Liikennesektorilla tullaan todennäköisesti tarvitsemaan nestemäisiä uusiutuvia polttoaineita, jotta sektori voi vähentää kasvihuonekaasupäästöjään. Kehittyneet biopolttoaineet, kuten jätteistä ja levistä tuotetut biopolttoaineet, tuottavat suuria vähennyksiä kasvihuonekaasupäästöissä, ja niihin liittyy alhainen epäsuorien maankäytön muutosten riski, eivätkä ne kilpaile suoraan elintarvike- ja rehumarkkinoiden käyttämästä maatalousmaasta. Siksi on asianmukaista edistää tällaisten kehittyneiden biopolttoaineiden laajempaa tutkimusta, kehittämistä ja tuotantoa, sillä niitä ei ole tällä hetkellä kaupallisesti saatavilla suurina määrinä, mikä johtuu osittain julkisista tuista käytävästä kilpailusta sellaisten vakiintuneiden biopolttoaineteknologioiden kanssa, jotka perustuvat ravintona käytettäviin viljelykasveihin.

| (8) | Olisi toivottavaa, että unionissa saavutettaisiin jo vuoteen 2020 mennessä huomattavasti korkeampi kehittyneiden biopolttoaineiden kulutustaso kuin mikä on odotettavissa nykyisen kulutuksen kehityskaaren perusteella. Kunkin jäsenvaltion olisi edistettävä kehittyneiden biopolttoaineiden kulutusta ja pyrittävä saavuttamaan alueellaan kehittyneiden biopolttoaineiden vähimmäiskulutustaso asettamalla kansallinen tavoite, joka ei ole oikeudellisesti sitova mutta jonka se pyrkii saavuttamaan osana velvoitetta varmistaa, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus kaikissa liikennemuodoissa on vuonna 2020 vähintään 10 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa. Jos jäsenvaltioilla on suunnitelmia kansallisten tavoitteidensa saavuttamiseksi, ne olisi julkaistava avoimuuden ja ennakoitavuuden lisäämiseksi markkinoilla. |
| --- | --- |

(8)

Olisi toivottavaa, että unionissa saavutettaisiin jo vuoteen 2020 mennessä huomattavasti korkeampi kehittyneiden biopolttoaineiden kulutustaso kuin mikä on odotettavissa nykyisen kulutuksen kehityskaaren perusteella. Kunkin jäsenvaltion olisi edistettävä kehittyneiden biopolttoaineiden kulutusta ja pyrittävä saavuttamaan alueellaan kehittyneiden biopolttoaineiden vähimmäiskulutustaso asettamalla kansallinen tavoite, joka ei ole oikeudellisesti sitova mutta jonka se pyrkii saavuttamaan osana velvoitetta varmistaa, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus kaikissa liikennemuodoissa on vuonna 2020 vähintään 10 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta kyseisessä jäsenvaltiossa. Jos jäsenvaltioilla on suunnitelmia kansallisten tavoitteidensa saavuttamiseksi, ne olisi julkaistava avoimuuden ja ennakoitavuuden lisäämiseksi markkinoilla.

| (9) | Jäsenvaltioiden on lisäksi aiheellista raportoida komissiolle kehittyneiden biopolttoaineiden kulutustasosta alueellaan silloin, kun ne asettavat kansalliset tavoitteensa, ja vuonna 2020 siitä, miten ne ovat saavuttaneet nämä kansalliset tavoitteet, ja asiaa koskeva tiivistelmä olisi julkaistava, jotta voitaisiin arvioida tällä direktiivillä käyttöön otettujen toimenpiteiden tehokkuutta epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan riskin vähentämisessä kehittyneitä biopolttoaineita edistämällä. Kehittyneillä biopolttoaineilla, joiden vaikutukset epäsuoraan maankäytön muutokseen ovat vähäiset ja joiden osalta kasvihuonekaasupäästöjen kokonaisvähennys on merkittävä, ja niiden edistämisellä uskotaan jatkossakin olevan tärkeä rooli liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä ja vähähiilisten liikenneteknologioiden kehittämisessä myös vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden on lisäksi aiheellista raportoida komissiolle kehittyneiden biopolttoaineiden kulutustasosta alueellaan silloin, kun ne asettavat kansalliset tavoitteensa, ja vuonna 2020 siitä, miten ne ovat saavuttaneet nämä kansalliset tavoitteet, ja asiaa koskeva tiivistelmä olisi julkaistava, jotta voitaisiin arvioida tällä direktiivillä käyttöön otettujen toimenpiteiden tehokkuutta epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan riskin vähentämisessä kehittyneitä biopolttoaineita edistämällä. Kehittyneillä biopolttoaineilla, joiden vaikutukset epäsuoraan maankäytön muutokseen ovat vähäiset ja joiden osalta kasvihuonekaasupäästöjen kokonaisvähennys on merkittävä, ja niiden edistämisellä uskotaan jatkossakin olevan tärkeä rooli liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä ja vähähiilisten liikenneteknologioiden kehittämisessä myös vuoden 2020 jälkeen.

| (10) | Eurooppa-neuvosto korosti 23 ja 24 päivänä lokakuuta 2014 antamissaan päätelmissä, että vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa on tärkeää vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja riskejä, jotka liittyvät liikennealan riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista, ja kehotti komissiota tarkastelemaan edelleen välineitä ja toimenpiteitä osana kokonaisvaltaista ja teknologianeutraalia toimintatapaa, jolla edistetään liikenteen päästöjen vähentämistä ja energiatehokkuutta, sähköistä liikennettä sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöä liikenteessä myös vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

(10)

Eurooppa-neuvosto korosti 23 ja 24 päivänä lokakuuta 2014 antamissaan päätelmissä, että vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa on tärkeää vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja riskejä, jotka liittyvät liikennealan riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista, ja kehotti komissiota tarkastelemaan edelleen välineitä ja toimenpiteitä osana kokonaisvaltaista ja teknologianeutraalia toimintatapaa, jolla edistetään liikenteen päästöjen vähentämistä ja energiatehokkuutta, sähköistä liikennettä sekä uusiutuvien energialähteiden käyttöä liikenteessä myös vuoden 2020 jälkeen.

| (11) | Lisäksi on tärkeää, että uusiutuvia energialähteitä koskevaa etenemissuunnitelmaa vuoden 2020 jälkeiselle ajalle, joka komission olisi esitettävä vuonna 2018 direktiivin 2009/28/EY 23 artiklan 9 kohdan mukaisesti ja jossa olisi käsiteltävä myös liikenteen alaa, kehitetään osana laajempaa energiaan ja ilmastoon liittyvää unionin teknologia- ja innovaatiostrategiaa, joka on laadittava Eurooppa-neuvoston 20 päivänä maaliskuuta 2015 antamien päätelmien mukaisesti. Tämän vuoksi on aiheellista tarkastella kehittyneiden biopolttoaineteknologioiden kehittämistä ja käyttöä koskevien kannustimien vaikuttavuutta riittävän ajoissa, jotta varmistetaan, että tämän tarkastelun päätelmät otetaan kattavasti huomioon laadittaessa etenemissuunnitelmaa vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi on tärkeää, että uusiutuvia energialähteitä koskevaa etenemissuunnitelmaa vuoden 2020 jälkeiselle ajalle, joka komission olisi esitettävä vuonna 2018 direktiivin 2009/28/EY 23 artiklan 9 kohdan mukaisesti ja jossa olisi käsiteltävä myös liikenteen alaa, kehitetään osana laajempaa energiaan ja ilmastoon liittyvää unionin teknologia- ja innovaatiostrategiaa, joka on laadittava Eurooppa-neuvoston 20 päivänä maaliskuuta 2015 antamien päätelmien mukaisesti. Tämän vuoksi on aiheellista tarkastella kehittyneiden biopolttoaineteknologioiden kehittämistä ja käyttöä koskevien kannustimien vaikuttavuutta riittävän ajoissa, jotta varmistetaan, että tämän tarkastelun päätelmät otetaan kattavasti huomioon laadittaessa etenemissuunnitelmaa vuoden 2020 jälkeiselle ajalle.

| (12) | Epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvissa arvioiduissa päästöissä olevat erot johtuvat maatalouden kehitystä koskevista erilaisista syöttötiedoista ja tärkeimmistä olettamuksista, joita ovat esimerkiksi maatalouden satojen ja tuottavuuden suuntaukset, osoitukset sivutuotteille ja todetut maankäytön kokonaismuutokset ja metsäkadon määrät, jotka eivät ole biopolttoaineiden tuottajien hallinnassa. Vaikka useimpia biopolttoaineiden raaka-aineita tuotetaan unionissa, epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia arvioituja päästöjä uskotaan aiheutuvan eniten unionin ulkopuolella alueilla, joissa lisätuotantoa voidaan todennäköisesti toteuttaa edullisimpaan hintaan. Erityisesti olettamukset, jotka liittyvät trooppisten metsien käyttötarkoituksen muuttamiseen ja turvesoiden kuivatukseen unionin ulkopuolella, vaikuttavat suuresti niihin epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuviin arvioituihin päästöihin, jotka liittyvät öljykasveista tuotettuun biodieseliin, ja sen vuoksi on hyvin tärkeää varmistaa, että tällaisia tietoja ja olettamuksia tarkistetaan maankäytön muutoksesta ja metsäkadosta saatavilla olevien tuoreimpien tietojen suuntaisesti ja kaikenlainen kyseisillä aloilla saavutettu edistyminen otetaan huomioon käynnissä olevissa kansainvälisissä ohjelmissa. Komission olisi tämän vuoksi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa se tarkastelee parhaan saatavilla olevan tieteellisen näytön pohjalta, kuinka tehokkaasti tällä direktiivillä käyttöön otetuilla toimenpiteillä on onnistuttu vähentämään biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä, ja tarkastelee mahdollisuuksia sisällyttää asianmukaisiin kestävyyskriteereihin epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia arvioituja päästöjä koskevia tarkistettuja kertoimia. |
| --- | --- |

(12)

Epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvissa arvioiduissa päästöissä olevat erot johtuvat maatalouden kehitystä koskevista erilaisista syöttötiedoista ja tärkeimmistä olettamuksista, joita ovat esimerkiksi maatalouden satojen ja tuottavuuden suuntaukset, osoitukset sivutuotteille ja todetut maankäytön kokonaismuutokset ja metsäkadon määrät, jotka eivät ole biopolttoaineiden tuottajien hallinnassa. Vaikka useimpia biopolttoaineiden raaka-aineita tuotetaan unionissa, epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia arvioituja päästöjä uskotaan aiheutuvan eniten unionin ulkopuolella alueilla, joissa lisätuotantoa voidaan todennäköisesti toteuttaa edullisimpaan hintaan. Erityisesti olettamukset, jotka liittyvät trooppisten metsien käyttötarkoituksen muuttamiseen ja turvesoiden kuivatukseen unionin ulkopuolella, vaikuttavat suuresti niihin epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuviin arvioituihin päästöihin, jotka liittyvät öljykasveista tuotettuun biodieseliin, ja sen vuoksi on hyvin tärkeää varmistaa, että tällaisia tietoja ja olettamuksia tarkistetaan maankäytön muutoksesta ja metsäkadosta saatavilla olevien tuoreimpien tietojen suuntaisesti ja kaikenlainen kyseisillä aloilla saavutettu edistyminen otetaan huomioon käynnissä olevissa kansainvälisissä ohjelmissa. Komission olisi tämän vuoksi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa se tarkastelee parhaan saatavilla olevan tieteellisen näytön pohjalta, kuinka tehokkaasti tällä direktiivillä käyttöön otetuilla toimenpiteillä on onnistuttu vähentämään biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä, ja tarkastelee mahdollisuuksia sisällyttää asianmukaisiin kestävyyskriteereihin epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia arvioituja päästöjä koskevia tarkistettuja kertoimia.

| (13) | Jotta voitaisiin varmistaa biopohjaisten tuotannonalojen kilpailukyky pitkällä aikavälillä, ja kun otetaan huomioon komission 13 päivänä helmikuuta 2012 antama tiedonanto ”Innovointistrategia kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle” ja komission 20 päivänä syyskuuta 2011 antama tiedonanto ”Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa”, joissa tuetaan integroitujen ja monipuolisten biojalostamojen käyttöönottoa kaikkialla Euroopassa, direktiivissä 2009/28/EY olisi säädettävä tehokkaammista kannustimista, joissa asetetaan etusijalle sellaisten biomassaraaka-aineiden käyttö, joilla ei ole suurta kaupallista arvoa muissa käytöissä kuin biopolttoaineina. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voitaisiin varmistaa biopohjaisten tuotannonalojen kilpailukyky pitkällä aikavälillä, ja kun otetaan huomioon komission 13 päivänä helmikuuta 2012 antama tiedonanto ”Innovointistrategia kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle” ja komission 20 päivänä syyskuuta 2011 antama tiedonanto ”Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa”, joissa tuetaan integroitujen ja monipuolisten biojalostamojen käyttöönottoa kaikkialla Euroopassa, direktiivissä 2009/28/EY olisi säädettävä tehokkaammista kannustimista, joissa asetetaan etusijalle sellaisten biomassaraaka-aineiden käyttö, joilla ei ole suurta kaupallista arvoa muissa käytöissä kuin biopolttoaineina.

| (14) | Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön lisääntynyt käyttö auttaa ratkaisemaan monia liikennealan ja myös muiden energia-alojen haasteita. Siksi on aiheellista varata lisäkannustimia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön käytön edistämiseksi liikennealalla sekä nostaa sähköisessä rautatieliikenteessä ja sähköajoneuvoissa käytettävän, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön osuuden laskennassa käytettäviä kertoimia, jotta lisätään niiden käyttöä ja jalansijaa markkinoilla. Lisäksi on aiheellista harkita lisätoimenpiteitä, joilla kannustetaan energiatehokkuuteen ja energian säästämiseen liikenteen alalla. |
| --- | --- |

(14)

Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön lisääntynyt käyttö auttaa ratkaisemaan monia liikennealan ja myös muiden energia-alojen haasteita. Siksi on aiheellista varata lisäkannustimia uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön käytön edistämiseksi liikennealalla sekä nostaa sähköisessä rautatieliikenteessä ja sähköajoneuvoissa käytettävän, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön osuuden laskennassa käytettäviä kertoimia, jotta lisätään niiden käyttöä ja jalansijaa markkinoilla. Lisäksi on aiheellista harkita lisätoimenpiteitä, joilla kannustetaan energiatehokkuuteen ja energian säästämiseen liikenteen alalla.

| (15) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY (6) auttaa unionia ”kierrätysyhteiskuntaan” siirtymisessä siten, että pyritään välttämään jätteen syntymistä ja käyttämään jätettä raaka-aineena. Jätehierarkia määrää yleensä ensisijaisuusjärjestyksen sen osalta, mikä on ympäristön kannalta paras kokonaisvaihtoehto jätelainsäädännön ja -politiikan suhteen. Jäsenvaltioiden olisi tuettava uusiomateriaalien käyttöä jätehierarkian mukaisesti ja kierrätysyhteiskuntaan siirtymiseksi, ja niiden olisi mahdollisuuksien mukaan oltava tukematta tällaisten uusiomateriaalien sijoittamista kaatopaikalle tai polttamista. Muutamia raaka-aineita, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia, voidaan pitää jätteinä. Niitä voidaan kuitenkin edelleen käyttää muihin tarkoituksiin, jotka sijoittuvat direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistetun jätehierarkian mukaisessa ensisijaisuusjärjestyksessä ennen hyödyntämistä energiana. Jäsenvaltioiden on siksi aiheellista kiinnittää asianmukaista huomiota jätehierarkian periaatteeseen kaikissa kannustimissa, joilla edistetään biopolttoaineita, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia, tai kaikissa toimenpiteissä, joilla pyritään minimoimaan väärinkäytöksiin kannustaminen tällaisten biopolttoaineiden tuotannossa, jotta kannustaminen tällaisten biopolttoaineiden raaka-aineiden käyttöön ei toimi vastoin pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on jätteiden vähentäminen sekä kierrätyksen ja käytettävissä olevien varojen tehokkaan ja kestävän käytön lisääminen. Jäsenvaltiot voivat sisällyttää direktiivin 2009/28/EY mukaisiin kertomuksiinsa toimenpiteitä, joita ne ovat tältä osin toteuttamassa. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY (6) auttaa unionia ”kierrätysyhteiskuntaan” siirtymisessä siten, että pyritään välttämään jätteen syntymistä ja käyttämään jätettä raaka-aineena. Jätehierarkia määrää yleensä ensisijaisuusjärjestyksen sen osalta, mikä on ympäristön kannalta paras kokonaisvaihtoehto jätelainsäädännön ja -politiikan suhteen. Jäsenvaltioiden olisi tuettava uusiomateriaalien käyttöä jätehierarkian mukaisesti ja kierrätysyhteiskuntaan siirtymiseksi, ja niiden olisi mahdollisuuksien mukaan oltava tukematta tällaisten uusiomateriaalien sijoittamista kaatopaikalle tai polttamista. Muutamia raaka-aineita, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia, voidaan pitää jätteinä. Niitä voidaan kuitenkin edelleen käyttää muihin tarkoituksiin, jotka sijoittuvat direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistetun jätehierarkian mukaisessa ensisijaisuusjärjestyksessä ennen hyödyntämistä energiana. Jäsenvaltioiden on siksi aiheellista kiinnittää asianmukaista huomiota jätehierarkian periaatteeseen kaikissa kannustimissa, joilla edistetään biopolttoaineita, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia, tai kaikissa toimenpiteissä, joilla pyritään minimoimaan väärinkäytöksiin kannustaminen tällaisten biopolttoaineiden tuotannossa, jotta kannustaminen tällaisten biopolttoaineiden raaka-aineiden käyttöön ei toimi vastoin pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on jätteiden vähentäminen sekä kierrätyksen ja käytettävissä olevien varojen tehokkaan ja kestävän käytön lisääminen. Jäsenvaltiot voivat sisällyttää direktiivin 2009/28/EY mukaisiin kertomuksiinsa toimenpiteitä, joita ne ovat tältä osin toteuttamassa.

| (16) | Uusissa laitoksissa tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden osalta kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksen vähimmäiskynnystä olisi korotettava, jotta voidaan parantaa niiden yleistä kasvihuonekaasutasetta sekä ehkäistä lisäinvestointeja laitoksiin, joiden suorituskyky kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten osalta on alhainen. Tällaisella korotuksella turvataan biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantokapasiteettiin tehdyt investoinnit direktiivin 2009/28/EY 19 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Uusissa laitoksissa tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden osalta kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksen vähimmäiskynnystä olisi korotettava, jotta voidaan parantaa niiden yleistä kasvihuonekaasutasetta sekä ehkäistä lisäinvestointeja laitoksiin, joiden suorituskyky kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten osalta on alhainen. Tällaisella korotuksella turvataan biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantokapasiteettiin tehdyt investoinnit direktiivin 2009/28/EY 19 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

| (17) | Jotta voidaan valmistautua kehittyneisiin biopolttoaineisiin siirtymiseen ja minimoida epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvät kokonaisvaikutukset, on asianmukaista rajoittaa viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen niiden biopolttoaineiden ja bionesteiden määrää, jotka voidaan ottaa huomioon direktiivissä 2009/28/EY asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, asettamatta kuitenkaan rajaa sellaisten biopolttoaineiden ja bionesteiden kokonaiskäytölle. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 193 artiklan mukaisesti enimmäismäärän asettaminen unionin tasolla ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen säätää alemmista enimmäismääristä viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotetuille biopolttoaineille ja bionesteille, jotka voidaan ottaa huomioon kansallisella tasolla direktiivissä 2009/28/EY asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(17)

Jotta voidaan valmistautua kehittyneisiin biopolttoaineisiin siirtymiseen ja minimoida epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvät kokonaisvaikutukset, on asianmukaista rajoittaa viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen niiden biopolttoaineiden ja bionesteiden määrää, jotka voidaan ottaa huomioon direktiivissä 2009/28/EY asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, asettamatta kuitenkaan rajaa sellaisten biopolttoaineiden ja bionesteiden kokonaiskäytölle. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 193 artiklan mukaisesti enimmäismäärän asettaminen unionin tasolla ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen säätää alemmista enimmäismääristä viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotetuille biopolttoaineille ja bionesteille, jotka voidaan ottaa huomioon kansallisella tasolla direktiivissä 2009/28/EY asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

| (18) | Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus päättää, että ne soveltavat tätä enimmäismäärää viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettuihin biopolttoaineisiin, jotka voidaan ottaa huomioon direktiivin 98/70/EY 7 a artiklassa asetetun tavoitteen saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus päättää, että ne soveltavat tätä enimmäismäärää viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettuihin biopolttoaineisiin, jotka voidaan ottaa huomioon direktiivin 98/70/EY 7 a artiklassa asetetun tavoitteen saavuttamisessa.

| (19) | Koska viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden määrää on rajoitettava, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä poistamaan asteittain tuet tällaisten biopolttoaineiden ja bionesteiden kulutukselle, joka ylittää asetetun enimmäismäärän. |
| --- | --- |

(19)

Koska viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden määrää on rajoitettava, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä poistamaan asteittain tuet tällaisten biopolttoaineiden ja bionesteiden kulutukselle, joka ylittää asetetun enimmäismäärän.

| (20) | Viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen niiden biopolttoaineiden ja bionesteiden määrän rajoittaminen, jotka voidaan ottaa huomioon direktiivissä 2009/28/EY asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, ei vaikuta jäsenvaltioiden vapauteen määrittää oma kehityspolkunsa, jonka mukaisesti ne pyrkivät täyttämään perinteisten biopolttoaineiden osuutta koskevan vaatimuksen yleisen 10 prosentin tavoitteen puitteissa. Tämän seurauksena markkinoille voidaan edelleen tuoda vapaasti biopolttoaineita, jotka on tuotettu ennen vuoden 2013 loppua toiminnassa olleissa laitoksissa. Tämä direktiivi ei näin ollen vaikuta tällaisten laitosten toiminnanharjoittajien oikeutettuihin odotuksiin. |
| --- | --- |

(20)

Viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen niiden biopolttoaineiden ja bionesteiden määrän rajoittaminen, jotka voidaan ottaa huomioon direktiivissä 2009/28/EY asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, ei vaikuta jäsenvaltioiden vapauteen määrittää oma kehityspolkunsa, jonka mukaisesti ne pyrkivät täyttämään perinteisten biopolttoaineiden osuutta koskevan vaatimuksen yleisen 10 prosentin tavoitteen puitteissa. Tämän seurauksena markkinoille voidaan edelleen tuoda vapaasti biopolttoaineita, jotka on tuotettu ennen vuoden 2013 loppua toiminnassa olleissa laitoksissa. Tämä direktiivi ei näin ollen vaikuta tällaisten laitosten toiminnanharjoittajien oikeutettuihin odotuksiin.

| (21) | Epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavat keskiarvot olisi sisällytettävä direktiivin 98/70/EY nojalla annettaviin polttoaineiden toimittajien ja komission kertomuksiin biopolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöistä sekä direktiivin 2009/28/EY nojalla annettaviin komission kertomuksiin biopolttoaineiden ja bionesteiden kasvihuonekaasupäästöistä. Sellaisista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden, jotka eivät lisää maan kysyntää, kuten jäteraaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden, päästökertoimeksi olisi vahvistettava nolla. |
| --- | --- |

(21)

Epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavat keskiarvot olisi sisällytettävä direktiivin 98/70/EY nojalla annettaviin polttoaineiden toimittajien ja komission kertomuksiin biopolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöistä sekä direktiivin 2009/28/EY nojalla annettaviin komission kertomuksiin biopolttoaineiden ja bionesteiden kasvihuonekaasupäästöistä. Sellaisista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden, jotka eivät lisää maan kysyntää, kuten jäteraaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden, päästökertoimeksi olisi vahvistettava nolla.

| (22) | Epäsuoria maankäytön muutoksia saattaa esiintyä, jos muita kuin ravintona käytettäviä kasveja, joita viljellään pääasiassa energiakäyttöön, viljellään elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoon käytetyllä olemassa olevalla maatalousmaalla. Ravinto- ja rehukasveihin verrattuna tällaisten pääasiassa energiakäyttöön viljeltyjen kasvien sadot voivat kuitenkin olla suurempia ja niiden avulla voidaan mahdollisesti osaltaan vaikuttaa vakavasti huonontuneiden ja erittäin pilaantuneiden maa-alueiden kunnostamiseen. Tällaisista kasveista saatavien biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotannosta ja niiden tosiasiallisesta vaikutuksesta maankäytön muutoksiin on kuitenkin vain vähän tietoa. Komission olisi näin ollen myös seurattava tällaisista kasveista tuotettavien biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoa ja kulutusta unionissa ja raportoitava niistä säännöllisesti sekä seurattava niihin liittyviä vaikutuksia ja raportoitava niistä. Olisi yksilöitävä unionissa käynnissä olevat hankkeet ja käytettävä niitä tietopohjan parantamiseksi, jotta voidaan perusteellisemmin analysoida ympäristön kestävyyteen liittyviä riskejä ja hyötyjä. |
| --- | --- |

(22)

Epäsuoria maankäytön muutoksia saattaa esiintyä, jos muita kuin ravintona käytettäviä kasveja, joita viljellään pääasiassa energiakäyttöön, viljellään elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoon käytetyllä olemassa olevalla maatalousmaalla. Ravinto- ja rehukasveihin verrattuna tällaisten pääasiassa energiakäyttöön viljeltyjen kasvien sadot voivat kuitenkin olla suurempia ja niiden avulla voidaan mahdollisesti osaltaan vaikuttaa vakavasti huonontuneiden ja erittäin pilaantuneiden maa-alueiden kunnostamiseen. Tällaisista kasveista saatavien biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotannosta ja niiden tosiasiallisesta vaikutuksesta maankäytön muutoksiin on kuitenkin vain vähän tietoa. Komission olisi näin ollen myös seurattava tällaisista kasveista tuotettavien biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoa ja kulutusta unionissa ja raportoitava niistä säännöllisesti sekä seurattava niihin liittyviä vaikutuksia ja raportoitava niistä. Olisi yksilöitävä unionissa käynnissä olevat hankkeet ja käytettävä niitä tietopohjan parantamiseksi, jotta voidaan perusteellisemmin analysoida ympäristön kestävyyteen liittyviä riskejä ja hyötyjä.

| (23) | Maataloudessa tehostetun tutkimuksen, teknisen kehityksen ja tiedonsiirron kautta aikaansaadut kasvaneet satotuotot yli tasojen, jotka olisivat vallinneet ilman ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden tuotannonedistämiseen tarkoitettuja järjestelmiä, samoin kuin toisen vuosittaisen sadon kasvattaminen alueilla, joilla aikaisemmin ei ole kasvatettu toista vuosittaista satoa, voivat osaltaan lieventää epäsuoria maankäytön muutoksia. Siltä osin kuin epäsuoran maankäytön muutoksen osalta aikaansaatu lieventäminen voidaan kvantifioida kansallisesti tai hanketasolla, tällä direktiivillä käyttöönotetuissa toimenpiteissä voitaisiin tuoda esiin tällainen tuottavuuden parannus sekä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien päästöjen arvojen arvioituna vähenemisenä että ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden myötävaikutuksena osuuteen, joka uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osalta liikenteessä on määrä saavuttaa vuonna 2020. |
| --- | --- |

(23)

Maataloudessa tehostetun tutkimuksen, teknisen kehityksen ja tiedonsiirron kautta aikaansaadut kasvaneet satotuotot yli tasojen, jotka olisivat vallinneet ilman ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden tuotannonedistämiseen tarkoitettuja järjestelmiä, samoin kuin toisen vuosittaisen sadon kasvattaminen alueilla, joilla aikaisemmin ei ole kasvatettu toista vuosittaista satoa, voivat osaltaan lieventää epäsuoria maankäytön muutoksia. Siltä osin kuin epäsuoran maankäytön muutoksen osalta aikaansaatu lieventäminen voidaan kvantifioida kansallisesti tai hanketasolla, tällä direktiivillä käyttöönotetuissa toimenpiteissä voitaisiin tuoda esiin tällainen tuottavuuden parannus sekä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien päästöjen arvojen arvioituna vähenemisenä että ravinto- ja rehukasvipohjaisten biopolttoaineiden myötävaikutuksena osuuteen, joka uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osalta liikenteessä on määrä saavuttaa vuonna 2020.

| (24) | Vapaaehtoisilla järjestelmillä on yhä tärkeämpi merkitys näytön antamisessa direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY säädettyjen kestävyyskriteerien täyttymisestä. Näin ollen on aiheellista valtuuttaa komissio vaatimaan vapaaehtoisilta järjestelmiltä, mukaan lukien järjestelmät, jotka komissio on jo tunnustanut direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 6 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että ne toimittavat säännöllisesti toimintaansa koskevan kertomuksen. Tällaiset kertomukset olisi julkistettava avoimuuden lisäämiseksi ja komission valvontamahdollisuuksien parantamiseksi. Lisäksi komissio saa tällaisista kertomuksista tarvittavat tiedot vapaaehtoisten järjestelmien toimintaa koskevaa kertomusta varten parhaiden käytäntöjen yksilöimiseksi ja tarvittaessa tällaisten parhaiden käytäntöjen edistämistä koskevan ehdotuksen tekemiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Vapaaehtoisilla järjestelmillä on yhä tärkeämpi merkitys näytön antamisessa direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY säädettyjen kestävyyskriteerien täyttymisestä. Näin ollen on aiheellista valtuuttaa komissio vaatimaan vapaaehtoisilta järjestelmiltä, mukaan lukien järjestelmät, jotka komissio on jo tunnustanut direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 6 kohdan ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että ne toimittavat säännöllisesti toimintaansa koskevan kertomuksen. Tällaiset kertomukset olisi julkistettava avoimuuden lisäämiseksi ja komission valvontamahdollisuuksien parantamiseksi. Lisäksi komissio saa tällaisista kertomuksista tarvittavat tiedot vapaaehtoisten järjestelmien toimintaa koskevaa kertomusta varten parhaiden käytäntöjen yksilöimiseksi ja tarvittaessa tällaisten parhaiden käytäntöjen edistämistä koskevan ehdotuksen tekemiseksi.

| (25) | Jotta helpotetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, on aiheellista selventää edellytykset, joiden nojalla vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan direktiivien 98/70/EY ja 2009/28/EY mukaisesti perustettujen biopolttoaineita ja bionesteitä koskevien kestävyyskriteerien noudattamisen kaikkien todentamisjärjestelmien välillä. |
| --- | --- |

(25)

Jotta helpotetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa, on aiheellista selventää edellytykset, joiden nojalla vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sovelletaan direktiivien 98/70/EY ja 2009/28/EY mukaisesti perustettujen biopolttoaineita ja bionesteitä koskevien kestävyyskriteerien noudattamisen kaikkien todentamisjärjestelmien välillä.

| (26) | Hyvä hallinnointi ja oikeusperustainen lähestymistapa, joka käsittää kaikki ihmisoikeudet, ovat keskeisiä kaikilla tasoilla elintarvike- ja ravitsemusturvaa käsiteltäessä, ja olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen eri politiikanalojen välillä silloin, kun elintarvike- ja ravitsemusturvaan kohdistuu kielteisiä vaikutuksia. Tässä yhteydessä maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien hallinnointi ja varmuus ovat erityisen tärkeitä. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen noudatettava YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön Maailman ruokaturvakomitean lokakuussa 2014 hyväksymiä periaatteita, jotka koskevat vastuullista investointia maatalouteen ja elintarvikejärjestelmiin. Jäsenvaltioita kannustetaan myös tukemaan Maailman ruokaturvakomitean lokakuussa 2013 hyväksymien, maanomistuksen, kalastuksen ja metsien vastuullista hallinnointia kansallisen elintarviketurvan yhteydessä koskevien vapaaehtoisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(26)

Hyvä hallinnointi ja oikeusperustainen lähestymistapa, joka käsittää kaikki ihmisoikeudet, ovat keskeisiä kaikilla tasoilla elintarvike- ja ravitsemusturvaa käsiteltäessä, ja olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen eri politiikanalojen välillä silloin, kun elintarvike- ja ravitsemusturvaan kohdistuu kielteisiä vaikutuksia. Tässä yhteydessä maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien hallinnointi ja varmuus ovat erityisen tärkeitä. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen noudatettava YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön Maailman ruokaturvakomitean lokakuussa 2014 hyväksymiä periaatteita, jotka koskevat vastuullista investointia maatalouteen ja elintarvikejärjestelmiin. Jäsenvaltioita kannustetaan myös tukemaan Maailman ruokaturvakomitean lokakuussa 2013 hyväksymien, maanomistuksen, kalastuksen ja metsien vastuullista hallinnointia kansallisen elintarviketurvan yhteydessä koskevien vapaaehtoisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa.

| (27) | Vaikka ravinto- ja rehukasvipohjaisiin biopolttoaineisiin yleensä yhdistetään epäsuoria maankäytön muutoksia, on olemassa myös poikkeuksia. Jäsenvaltioiden ja komission olisi kannustettava sellaisten järjestelmien kehittämistä ja käyttöä, joilla voidaan luotettavasti todistaa, että tietyn hankkeen puitteissa tuotettu tietty biopolttoaineiden raaka-ainemäärä ei ole johtanut tuotannon siirtymiseen muihin tarkoituksiin. Näin voi olla esimerkiksi siinä tapauksessa, että biopolttoaineiden tuotanto on yhtä suuri kuin tuotannon kasvu, joka saavutetaan investoimalla parempaan tuottavuuteen, mikä tällaisten tuotannonedistämiseen tarkoitettujen järjestelmien puuttuessa johtaa saavutettavissa olleiden tasojen ylittämiseen, tai kun biopolttoaineiden tuotanto tapahtuu alueella, jossa suora maankäytön muutos on tapahtunut ilman merkittäviä haittavaikutuksia kyseisen alueen tarjoamiin aikaisempiin ekosysteemipalveluihin, mukaan lukien hiilivarantojen ja biologisen monimuotoisuuden suojelu. Jäsenvaltioiden ja komission olisi tutkittava mahdollisuutta määrittää kriteerit sellaisten järjestelmien tunnistamiseksi ja sertifioimiseksi, joilla voidaan luotettavasti todistaa, että tietyn hankkeen puitteissa tuotettu tietty biopolttoaineiden raaka-ainemäärä ei ole johtanut tuotannon siirtymiseen muihin tarkoituksiin kuin biopolttoaineiden tuottamiseen ja että tällaiset biopolttoaineiden raaka-aineet on tuotettu biopolttoaineita koskevien unionin kestävyyskriteerien mukaisesti. Ainoastaan se raaka-aineiden määrä, joka vastaa järjestelmän avulla aikaansaatua tuotannon siirtymisen tosiasiallista vähennystä, voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(27)

Vaikka ravinto- ja rehukasvipohjaisiin biopolttoaineisiin yleensä yhdistetään epäsuoria maankäytön muutoksia, on olemassa myös poikkeuksia. Jäsenvaltioiden ja komission olisi kannustettava sellaisten järjestelmien kehittämistä ja käyttöä, joilla voidaan luotettavasti todistaa, että tietyn hankkeen puitteissa tuotettu tietty biopolttoaineiden raaka-ainemäärä ei ole johtanut tuotannon siirtymiseen muihin tarkoituksiin. Näin voi olla esimerkiksi siinä tapauksessa, että biopolttoaineiden tuotanto on yhtä suuri kuin tuotannon kasvu, joka saavutetaan investoimalla parempaan tuottavuuteen, mikä tällaisten tuotannonedistämiseen tarkoitettujen järjestelmien puuttuessa johtaa saavutettavissa olleiden tasojen ylittämiseen, tai kun biopolttoaineiden tuotanto tapahtuu alueella, jossa suora maankäytön muutos on tapahtunut ilman merkittäviä haittavaikutuksia kyseisen alueen tarjoamiin aikaisempiin ekosysteemipalveluihin, mukaan lukien hiilivarantojen ja biologisen monimuotoisuuden suojelu. Jäsenvaltioiden ja komission olisi tutkittava mahdollisuutta määrittää kriteerit sellaisten järjestelmien tunnistamiseksi ja sertifioimiseksi, joilla voidaan luotettavasti todistaa, että tietyn hankkeen puitteissa tuotettu tietty biopolttoaineiden raaka-ainemäärä ei ole johtanut tuotannon siirtymiseen muihin tarkoituksiin kuin biopolttoaineiden tuottamiseen ja että tällaiset biopolttoaineiden raaka-aineet on tuotettu biopolttoaineita koskevien unionin kestävyyskriteerien mukaisesti. Ainoastaan se raaka-aineiden määrä, joka vastaa järjestelmän avulla aikaansaatua tuotannon siirtymisen tosiasiallista vähennystä, voidaan ottaa huomioon.

| (28) | On asianmukaista yhdenmukaistaa oletusarvojen käyttämistä koskevat säännöt, jotta voidaan varmistaa tuottajien tasapuolinen kohtelu riippumatta siitä, missä tuotanto tapahtuu. Kolmannet maat voivat käyttää oletusarvoja, kun taas unionin tuottajien on käytettävä todellisia arvoja, jos ne ovat korkeampia kuin oletusarvot tai jos jäsenvaltio ei ole antanut kertomusta, mikä lisää unionin tuottajien hallinnollista rasitetta. Siksi nykyisiä sääntöjä olisi yksinkertaistettava siten, että oletusarvojen käyttö ei rajoitu niihin unionin alueisiin, jotka sisältyvät direktiivin 2009/28/EY 19 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin 98/70/EY 7 d artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin. |
| --- | --- |

(28)

On asianmukaista yhdenmukaistaa oletusarvojen käyttämistä koskevat säännöt, jotta voidaan varmistaa tuottajien tasapuolinen kohtelu riippumatta siitä, missä tuotanto tapahtuu. Kolmannet maat voivat käyttää oletusarvoja, kun taas unionin tuottajien on käytettävä todellisia arvoja, jos ne ovat korkeampia kuin oletusarvot tai jos jäsenvaltio ei ole antanut kertomusta, mikä lisää unionin tuottajien hallinnollista rasitetta. Siksi nykyisiä sääntöjä olisi yksinkertaistettava siten, että oletusarvojen käyttö ei rajoitu niihin unionin alueisiin, jotka sisältyvät direktiivin 2009/28/EY 19 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin 98/70/EY 7 d artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin.

| (29) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen tultua voimaan komissiolle direktiiveillä 2009/28/EY ja 98/70/EY siirretty toimivalta on saatettava yhdenmukaiseksi mainitun sopimuksen 290 ja 291 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

(29)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen tultua voimaan komissiolle direktiiveillä 2009/28/EY ja 98/70/EY siirretty toimivalta on saatettava yhdenmukaiseksi mainitun sopimuksen 290 ja 291 artiklan kanssa.

| (30) | Jotta voidaan varmistaa direktiivien 98/70/EY ja 2009/28/EY yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Jotta voidaan varmistaa direktiivien 98/70/EY ja 2009/28/EY yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) mukaisesti.

| (31) | Jotta direktiivi 98/70/EY voidaan mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti biopolttoaineketjuja koskevien arvioitujen tyypillisten arvojen ja oletusarvojen lisäämisen sekä polttoaineiden laatuvaatimuksiin liittyvien sallittujen analyysimenetelmien mukauttamisen osalta ja sallittua höyrynpainetta koskevasta poikkeuksesta bioetanolia sisältävälle bensiinille sekä kasvihuonekaasupäästöjen oletusarvojen vahvistamisesta muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille ja hiilidioksidin talteenotolle ja hyödyntämiselle liikennekäyttöä varten. |
| --- | --- |

(31)

Jotta direktiivi 98/70/EY voidaan mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti biopolttoaineketjuja koskevien arvioitujen tyypillisten arvojen ja oletusarvojen lisäämisen sekä polttoaineiden laatuvaatimuksiin liittyvien sallittujen analyysimenetelmien mukauttamisen osalta ja sallittua höyrynpainetta koskevasta poikkeuksesta bioetanolia sisältävälle bensiinille sekä kasvihuonekaasupäästöjen oletusarvojen vahvistamisesta muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille ja hiilidioksidin talteenotolle ja hyödyntämiselle liikennekäyttöä varten.

| (32) | Jotta direktiivi 2009/28/EY voidaan mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti mahdollisten lisäysten tekemiseksi niiden biopolttoaineiden raaka-aineiden ja polttoaineiden luetteloon, joiden vaikutus mainitun direktiivin 3 artiklan 4 kohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseen olisi otettava huomioon kaksinkertaisena niiden energiasisältöön verrattuna, ja biopolttoaine- ja bionesteketjuja koskevien arvioitujen tyypillisten arvojen ja oletusarvojen lisäämiseksi sekä direktiivin 2009/28/EY liitteessä III lueteltujen liikenteen polttoaineiden energiasisältöjen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen. |
| --- | --- |

(32)

Jotta direktiivi 2009/28/EY voidaan mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti mahdollisten lisäysten tekemiseksi niiden biopolttoaineiden raaka-aineiden ja polttoaineiden luetteloon, joiden vaikutus mainitun direktiivin 3 artiklan 4 kohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseen olisi otettava huomioon kaksinkertaisena niiden energiasisältöön verrattuna, ja biopolttoaine- ja bionesteketjuja koskevien arvioitujen tyypillisten arvojen ja oletusarvojen lisäämiseksi sekä direktiivin 2009/28/EY liitteessä III lueteltujen liikenteen polttoaineiden energiasisältöjen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

| (33) | On erityisen tärkeää, että komissio direktiivien 98/70/EY ja 2009/28/EY mukaisesti asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

On erityisen tärkeää, että komissio direktiivien 98/70/EY ja 2009/28/EY mukaisesti asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (34) | Komission olisi arvioitava parhaan ja viimeisimmän saatavilla olevan tieteellisen näytön perusteella, kuinka hyvin tällä direktiivillä käyttöön otetuilla toimenpiteillä onnistutaan rajoittamaan epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjen vaikutuksia ja löytämään keinoja näiden vaikutusten vähentämiseksi edelleen. |
| --- | --- |

(34)

Komission olisi arvioitava parhaan ja viimeisimmän saatavilla olevan tieteellisen näytön perusteella, kuinka hyvin tällä direktiivillä käyttöön otetuilla toimenpiteillä onnistutaan rajoittamaan epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjen vaikutuksia ja löytämään keinoja näiden vaikutusten vähentämiseksi edelleen.

| (35) | On tärkeää, että komissio esittää viipymättä kokonaisvaltaisen ehdotuksen vuoden 2020 jälkeiseksi kustannustehokkaaksi ja teknologianeutraaliksi toimintalinjaksi, jotta voidaan tarjota pitkän aikavälin näkymiä investointien tekemiselle sellaisiin kestäviin biopolttoaineisiin, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia, ja muihin keinoihin liikenteen hiilipäästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(35)

On tärkeää, että komissio esittää viipymättä kokonaisvaltaisen ehdotuksen vuoden 2020 jälkeiseksi kustannustehokkaaksi ja teknologianeutraaliksi toimintalinjaksi, jotta voidaan tarjota pitkän aikavälin näkymiä investointien tekemiselle sellaisiin kestäviin biopolttoaineisiin, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia, ja muihin keinoihin liikenteen hiilipäästöjen vähentämiseksi.

| (36) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (8) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna. |
| --- | --- |

(36)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (8) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna.

| (37) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat tieliikenteen ja liikkuvien työkoneiden polttoaineiden yhteismarkkinoiden luominen ja ympäristön suojeleminen vähimmäistasolla näiden polttoaineiden käytössä, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, joita ovat tieliikenteen ja liikkuvien työkoneiden polttoaineiden yhteismarkkinoiden luominen ja ympäristön suojeleminen vähimmäistasolla näiden polttoaineiden käytössä, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (38) | Direktiivejä 98/70/EY ja 2009/28/EY olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(38)

Direktiivejä 98/70/EY ja 2009/28/EY olisi sen vuoksi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Direktiivin 98/70/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 98/70/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:






  ”10. | ’muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla nestemäisillä ja kaasumaisilla liikenteen polttoaineilla’ liikenteessä käytettäviä nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita, jotka eivät ole biopolttoaineita ja joiden energiasisältö on peräisin muista uusiutuvista energialähteistä kuin biomassasta; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:

”10.

’muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla nestemäisillä ja kaasumaisilla liikenteen polttoaineilla’ liikenteessä käytettäviä nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita, jotka eivät ole biopolttoaineita ja joiden energiasisältö on peräisin muista uusiutuvista energialähteistä kuin biomassasta;

| 11. | ’paljon tärkkelystä sisältävillä viljelykasveilla’ lähinnä viljakasveja (riippumatta siitä, käytetäänkö vain jyvät vai koko kasvi kuten rehumaissi), mukulakasveja ja juurikasveja (kuten peruna, maa-artisokka, bataatti, maniokki ja jamssi) ja varsimukulakasveja (kuten taaro ja kaakaotaaro); |
| --- | --- |

11.

’paljon tärkkelystä sisältävillä viljelykasveilla’ lähinnä viljakasveja (riippumatta siitä, käytetäänkö vain jyvät vai koko kasvi kuten rehumaissi), mukulakasveja ja juurikasveja (kuten peruna, maa-artisokka, bataatti, maniokki ja jamssi) ja varsimukulakasveja (kuten taaro ja kaakaotaaro);

| 12. | ’biopolttoaineilla, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia’ biopolttoaineita, joiden raaka-aineet on tuotettu sellaisten järjestelmien puitteissa, joilla vähennetään tuotannon siirtymistä muihin tarkoituksiin kuin biopolttoaineiden tuottamiseen, ja jotka on tuotettu 7 b artiklassa säädettyjen biopolttoaineita koskevien kestävyyskriteerien mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

’biopolttoaineilla, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia’ biopolttoaineita, joiden raaka-aineet on tuotettu sellaisten järjestelmien puitteissa, joilla vähennetään tuotannon siirtymistä muihin tarkoituksiin kuin biopolttoaineiden tuottamiseen, ja jotka on tuotettu 7 b artiklassa säädettyjen biopolttoaineita koskevien kestävyyskriteerien mukaisesti;

| 13. | ’prosessitähteellä’ ainetta, joka ei ole lopputuote, joka tuotantoprosessissa pyritään suoraan tuottamaan; se ei ole tuotantoprosessin ensisijainen tavoite, eikä prosessia ole tarkoituksella muutettu sen tuottamiseksi; |
| --- | --- |

13.

’prosessitähteellä’ ainetta, joka ei ole lopputuote, joka tuotantoprosessissa pyritään suoraan tuottamaan; se ei ole tuotantoprosessin ensisijainen tavoite, eikä prosessia ole tarkoituksella muutettu sen tuottamiseksi;

| 14. | ’maataloudesta, vesiviljelystä, kalastuksesta ja metsätaloudesta peräisin olevilla tähteillä’ tähteitä, joita syntyy suoraan maataloudessa, vesiviljelyssä, kalastuksessa ja metsätaloudessa; niihin eivät sisälly niihin liittyviltä teollisuudenaloilta tai jalostusteollisuudesta peräisin olevat tähteet.” |
| --- | --- |

14.

’maataloudesta, vesiviljelystä, kalastuksesta ja metsätaloudesta peräisin olevilla tähteillä’ tähteitä, joita syntyy suoraan maataloudessa, vesiviljelyssä, kalastuksessa ja metsätaloudessa; niihin eivät sisälly niihin liittyviltä teollisuudenaloilta tai jalostusteollisuudesta peräisin olevat tähteet.”

| 2) | Muutetaan 7 a artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
  ”Lentoliikenteen biopolttoaineiden toimittajien osalta jäsenvaltiot voivat antaa näille toimittajille mahdollisuuden osallistua tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun vähennysvelvoitteen täyttämiseen edellyttäen, että kyseiset biopolttoaineet täyttävät 7 b artiklassa säädetyt kestävyyskriteerit.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 7 a artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Lentoliikenteen biopolttoaineiden toimittajien osalta jäsenvaltiot voivat antaa näille toimittajille mahdollisuuden osallistua tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun vähennysvelvoitteen täyttämiseen edellyttäen, että kyseiset biopolttoaineet täyttävät 7 b artiklassa säädetyt kestävyyskriteerit.”;

| b) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Jäsenvaltiot voivat säätää, että viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen biopolttoaineiden enimmäisosuus tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tavoitteen täyttämiseksi ei ylitä direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan d alakohdassa vahvistettua enimmäisosuutta.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat säätää, että viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen biopolttoaineiden enimmäisosuus tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tavoitteen täyttämiseksi ei ylitä direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan d alakohdassa vahvistettua enimmäisosuutta.”;

| c) | korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Komissio hyväksyy 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan 4 kohdan yhdenmukaisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Komissio hyväksyy 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan 4 kohdan yhdenmukaisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa.”;

| d) | lisätään kohdat seuraavasti:
  ”6.   Siirretään komissiolle valta antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen oletusarvot, jos näitä arvoja ei ole vahvistettu ennen 5 päivää lokakuuta 2015, seuraavien osalta:






  a) | muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset liikenteen polttoaineet; |
| --- | --- | --- |

d)

lisätään kohdat seuraavasti:

”6.   Siirretään komissiolle valta antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan kasvihuonekaasupäästöjen oletusarvot, jos näitä arvoja ei ole vahvistettu ennen 5 päivää lokakuuta 2015, seuraavien osalta:

a)

muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset liikenteen polttoaineet;

| b) | hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen liikennekäyttöä varten. |
| --- | --- |

b)

hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen liikennekäyttöä varten.

7.   Osana 1 kohdan mukaista raportointia jäsenvaltioiden on varmistettava, että polttoaineen toimittajat ilmoittavat vuosittain jäsenvaltion nimeämälle viranomaiselle biopolttoaineiden tuotantoketjut, liitteessä V olevassa A osassa luokitelluista raaka-aineista saatavien biopolttoaineiden määrät ja energiayksikköä kohti lasketut elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt, mukaan lukien biopolttoaineisiin liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavat keskiarvot. Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot komissiolle.”

| 3) | Muutetaan 7 b artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa huomioon otettavan biopolttoaineiden käytöstä saatavan vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä on oltava vähintään 60 prosenttia niiden biopolttoaineiden osalta, jotka on tuotettu laitoksissa, jotka aloittavat toimintansa 5 päivän lokakuuta 2015 jälkeen. Laitoksen katsotaan olevan toiminnassa, jos siellä on tapahtunut biopolttoaineiden fyysistä tuotantoa.
  Niiden laitosten osalta, jotka ovat olleet toiminnassa viimeistään 5 päivänä lokakuuta 2015, 1 kohtaa sovellettaessa biopolttoaineiden käytöstä saatavan vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä on oltava vähintään 35 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2017 saakka ja vähintään 50 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen.
  Biopolttoaineiden käytöstä saatava vähennys kasvihuonekaasupäästöissä lasketaan 7 d artiklan 1 kohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 7 b artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa huomioon otettavan biopolttoaineiden käytöstä saatavan vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä on oltava vähintään 60 prosenttia niiden biopolttoaineiden osalta, jotka on tuotettu laitoksissa, jotka aloittavat toimintansa 5 päivän lokakuuta 2015 jälkeen. Laitoksen katsotaan olevan toiminnassa, jos siellä on tapahtunut biopolttoaineiden fyysistä tuotantoa.

Niiden laitosten osalta, jotka ovat olleet toiminnassa viimeistään 5 päivänä lokakuuta 2015, 1 kohtaa sovellettaessa biopolttoaineiden käytöstä saatavan vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä on oltava vähintään 35 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2017 saakka ja vähintään 50 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen.

Biopolttoaineiden käytöstä saatava vähennys kasvihuonekaasupäästöissä lasketaan 7 d artiklan 1 kohdan mukaisesti.”;

| b) | kumotaan 3 kohdan toinen alakohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan 3 kohdan toinen alakohta.

| 4) | Muutetaan 7 c artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Komissio hyväksyy 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksiä luettelon laatimiseksi tämän kohdan kahdessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista asianmukaisista ja asiaankuuluvista tiedoista. Komissio huolehtii erityisesti siitä, että näiden tietojen toimittaminen ei aiheuta kohtuutonta hallinnollista rasitetta toimijoille yleensä eikä etenkään pienviljelijöille, tuottajaorganisaatioille ja osuuskunnille.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 7 c artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Komissio hyväksyy 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksiä luettelon laatimiseksi tämän kohdan kahdessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista asianmukaisista ja asiaankuuluvista tiedoista. Komissio huolehtii erityisesti siitä, että näiden tietojen toimittaminen ei aiheuta kohtuutonta hallinnollista rasitetta toimijoille yleensä eikä etenkään pienviljelijöille, tuottajaorganisaatioille ja osuuskunnille.”;

| b) | lisätään 5 kohtaan alakohdat seuraavasti:
  ”Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen vapaaehtoisten järjestelmien, jäljempänä ’vapaaehtoiset järjestelmät’, on säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa julkaistava luettelo sertifiointielimistään, joita käytetään riippumattomassa tarkastuksessa, ja ilmoitettava kunkin sertifiointielimen osalta sille tunnustamisen myöntänyt elin tai kansallinen viranomainen sekä sen suhteen seurantaa harjoittava elin tai kansallinen viranomainen.
  Erityisesti väärinkäytösten torjumiseksi komissio voi riskianalyysin tai tämän artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen kertomusten pohjalta tarkentaa riippumatonta tarkastusta koskevia vaatimuksia ja vaatia kaikilta vapaaehtoisilta järjestelmiltä kyseisten vaatimusten soveltamista. Tämä toteutetaan täytäntöönpanosäädöksillä, jotka hyväksytään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Säädöksissä asetetaan määräaika, johon mennessä vapaaehtoisten järjestelmien on pantava vaatimukset täytäntöön. Komissio voi kumota vapaaehtoisten järjestelmien hyväksymistä koskevat päätökset, mikäli järjestelmät eivät pane kyseisiä vaatimuksia täytäntöön säädetyssä määräajassa.”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 5 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen vapaaehtoisten järjestelmien, jäljempänä ’vapaaehtoiset järjestelmät’, on säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa julkaistava luettelo sertifiointielimistään, joita käytetään riippumattomassa tarkastuksessa, ja ilmoitettava kunkin sertifiointielimen osalta sille tunnustamisen myöntänyt elin tai kansallinen viranomainen sekä sen suhteen seurantaa harjoittava elin tai kansallinen viranomainen.

Erityisesti väärinkäytösten torjumiseksi komissio voi riskianalyysin tai tämän artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen kertomusten pohjalta tarkentaa riippumatonta tarkastusta koskevia vaatimuksia ja vaatia kaikilta vapaaehtoisilta järjestelmiltä kyseisten vaatimusten soveltamista. Tämä toteutetaan täytäntöönpanosäädöksillä, jotka hyväksytään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Säädöksissä asetetaan määräaika, johon mennessä vapaaehtoisten järjestelmien on pantava vaatimukset täytäntöön. Komissio voi kumota vapaaehtoisten järjestelmien hyväksymistä koskevat päätökset, mikäli järjestelmät eivät pane kyseisiä vaatimuksia täytäntöön säädetyssä määräajassa.”;

| c) | korvataan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Tämän artiklan 4 kohdan mukaiset päätökset hyväksytään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Tällaiset päätökset tehdään enintään viideksi vuodeksi.
  Komissio vaatii, että jokainen vapaaehtoinen järjestelmä, josta tehdään päätös 4 kohdan mukaisesti, toimittaa komissiolle viimeistään 6 päivänä lokakuuta 2016 ja sen jälkeen vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta kertomuksen, joka kattaa kaikki tämän kohdan kolmannessa alakohdassa esitetyt seikat. Yleensä kertomus laaditaan edeltävästä kalenterivuodesta. Ensimmäisen kertomuksen on katettava vähintään kuuden kuukauden jakso 9 päivästä syyskuuta 2015 alkaen. Kertomuksen toimittamista koskevaa vaatimusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin vapaaehtoisiin järjestelmiin, jotka ovat olleet toiminnassa vähintään 12 kuukautta.
  Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 6 päivänä huhtikuuta 2017 kertomuksen, jossa analysoidaan tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja kertomuksia, arvioidaan uudelleen 4 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tai sellaisten vapaaehtoisten järjestelmien toimintaa, joiden osalta on tehty tämän artiklan mukaisesti päätös, ja yksilöidään parhaat käytännöt. Kertomuksen on perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tietoihin, mukaan lukien sidosryhmien kuulemiseen perustuvat tiedot, sekä asianomaisten sopimusten ja järjestelmien soveltamisesta saatuihin käytännön kokemuksiin. Kertomuksessa on analysoitava: | yleisesti seuraavia seikkoja:






  a) | tarkastusten riippumattomuus, menettely ja tiheys sekä suhteessa siihen, mitä näistä seikoista mainittiin järjestelmää koskevassa aineistossa komission antaman asianomaista järjestelmää koskevan hyväksynnän yhteydessä, että suhteessa toimialan parhaisiin käytäntöihin; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Tämän artiklan 4 kohdan mukaiset päätökset hyväksytään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Tällaiset päätökset tehdään enintään viideksi vuodeksi.

Komissio vaatii, että jokainen vapaaehtoinen järjestelmä, josta tehdään päätös 4 kohdan mukaisesti, toimittaa komissiolle viimeistään 6 päivänä lokakuuta 2016 ja sen jälkeen vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta kertomuksen, joka kattaa kaikki tämän kohdan kolmannessa alakohdassa esitetyt seikat. Yleensä kertomus laaditaan edeltävästä kalenterivuodesta. Ensimmäisen kertomuksen on katettava vähintään kuuden kuukauden jakso 9 päivästä syyskuuta 2015 alkaen. Kertomuksen toimittamista koskevaa vaatimusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin vapaaehtoisiin järjestelmiin, jotka ovat olleet toiminnassa vähintään 12 kuukautta.

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 6 päivänä huhtikuuta 2017 kertomuksen, jossa analysoidaan tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja kertomuksia, arvioidaan uudelleen 4 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tai sellaisten vapaaehtoisten järjestelmien toimintaa, joiden osalta on tehty tämän artiklan mukaisesti päätös, ja yksilöidään parhaat käytännöt. Kertomuksen on perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tietoihin, mukaan lukien sidosryhmien kuulemiseen perustuvat tiedot, sekä asianomaisten sopimusten ja järjestelmien soveltamisesta saatuihin käytännön kokemuksiin. Kertomuksessa on analysoitava:

yleisesti seuraavia seikkoja:

a)

tarkastusten riippumattomuus, menettely ja tiheys sekä suhteessa siihen, mitä näistä seikoista mainittiin järjestelmää koskevassa aineistossa komission antaman asianomaista järjestelmää koskevan hyväksynnän yhteydessä, että suhteessa toimialan parhaisiin käytäntöihin;

| b) | vaatimustenvastaisuuksien tunnistamiseen ja käsittelemiseen käytettyjen menetelmien saatavuus, kokemukset niiden käytöstä ja avoimuus, erityisesti vakavien väärinkäytösten tai väitettyjen vakavien väärinkäytösten käsittelemiseksi järjestelmän jäsenten taholla; |
| --- | --- |

b)

vaatimustenvastaisuuksien tunnistamiseen ja käsittelemiseen käytettyjen menetelmien saatavuus, kokemukset niiden käytöstä ja avoimuus, erityisesti vakavien väärinkäytösten tai väitettyjen vakavien väärinkäytösten käsittelemiseksi järjestelmän jäsenten taholla;

| c) | avoimuus erityisesti järjestelmän käytettävyydessä, raaka-aineiden alkuperämaiden ja -alueiden osalta käytettäville kielille tehtyjen käännösten saatavuus, sertifioidut toimijat ja asiaankuuluvat sertifikaatit sisältävän luettelon sekä tarkastuskertomusten saatavuus; |
| --- | --- |

c)

avoimuus erityisesti järjestelmän käytettävyydessä, raaka-aineiden alkuperämaiden ja -alueiden osalta käytettäville kielille tehtyjen käännösten saatavuus, sertifioidut toimijat ja asiaankuuluvat sertifikaatit sisältävän luettelon sekä tarkastuskertomusten saatavuus;

| d) | eri sidosryhmien osallistuminen, etenkin alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen kuuleminen ennen päätöksentekoa järjestelmän laadinnan ja arvioinnin sekä tarkastusten yhteydessä sekä niiden antamaan palautteeseen vastaaminen; |
| --- | --- |

d)

eri sidosryhmien osallistuminen, etenkin alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen kuuleminen ennen päätöksentekoa järjestelmän laadinnan ja arvioinnin sekä tarkastusten yhteydessä sekä niiden antamaan palautteeseen vastaaminen;

| e) | järjestelmän yleinen luotettavuus erityisesti tarkastajien ja asianomaisten järjestelmäelinten akkreditointia, hyväksyntää ja riippumattomuutta koskevien sääntöjen osalta; |
| --- | --- |

e)

järjestelmän yleinen luotettavuus erityisesti tarkastajien ja asianomaisten järjestelmäelinten akkreditointia, hyväksyntää ja riippumattomuutta koskevien sääntöjen osalta;

| f) | järjestelmän markkinakartoitukset, sertifioitujen raaka-aineiden ja biopolttoaineiden määrät alkuperämaittain ja tyypeittäin, osallistujien lukumäärä; |
| --- | --- |

f)

järjestelmän markkinakartoitukset, sertifioitujen raaka-aineiden ja biopolttoaineiden määrät alkuperämaittain ja tyypeittäin, osallistujien lukumäärä;

| g) | järjestelmän, joka pitää lukua todisteista järjestelmän jäsenelleen tai jäsenilleen vahvistamasta kestävyyskriteerienmukaisuudesta, täytäntöönpanon helppous ja tehokkuus, koska järjestelmällä on tarkoitus torjua petollista toimintaa, erityisesti väärinkäytösepäilyjen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseksi ja käsittelemiseksi sekä niiden edellyttämien jatkotoimien toteuttamiseksi, ja tarvittaessa havaittujen väärinkäytösten tai sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä; |
| --- | --- |

g)

järjestelmän, joka pitää lukua todisteista järjestelmän jäsenelleen tai jäsenilleen vahvistamasta kestävyyskriteerienmukaisuudesta, täytäntöönpanon helppous ja tehokkuus, koska järjestelmällä on tarkoitus torjua petollista toimintaa, erityisesti väärinkäytösepäilyjen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseksi ja käsittelemiseksi sekä niiden edellyttämien jatkotoimien toteuttamiseksi, ja tarvittaessa havaittujen väärinkäytösten tai sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä;

| | ja erityisesti seuraavia seikkoja:






  h) | elinten käytettävissä olevat vaihtoehdot sertifiointielinten tunnustamista ja seurantaa koskevan luvan saamiseksi; |
| --- | --- | --- |

ja erityisesti seuraavia seikkoja:

h)

elinten käytettävissä olevat vaihtoehdot sertifiointielinten tunnustamista ja seurantaa koskevan luvan saamiseksi;

| i) | sertifiointielinten tunnustamista tai akkreditointia koskevat kriteerit; |
| --- | --- |

i)

sertifiointielinten tunnustamista tai akkreditointia koskevat kriteerit;

| j) | säännöt, joiden mukaisesti sertifiointielinten seuranta on määrä suorittaa; |
| --- | --- |

j)

säännöt, joiden mukaisesti sertifiointielinten seuranta on määrä suorittaa;

| k) | tavat parhaiden käytäntöjen edistämisen helpottamiseksi tai parantamiseksi. |
| --- | --- |

k)

tavat parhaiden käytäntöjen edistämisen helpottamiseksi tai parantamiseksi.

Jäsenvaltio voi ilmoittaa kansallisesta järjestelmästään komissiolle. Komissio antaa etusijan tällaisen järjestelmän arvioinnille. Päätös siitä, onko tällainen ilmoitettu kansallinen järjestelmä tässä direktiivissä säädettyjen edellytysten mukainen, hyväksytään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen, jotta helpotetaan biopolttoaineita koskevien kestävyyskriteerien noudattamisen todentamisjärjestelmien vastavuoroista kahdenvälistä tai monenvälistä tunnustamista. Kun päätös on myönteinen, tämän artiklan mukaisesti perustetut järjestelmät eivät saa kieltäytyä vastavuoroisesta tunnustamisesta kyseisen jäsenvaltion järjestelmän kanssa 7 b artiklan 2–5 kohdassa vahvistettujen kestävyyskriteerien noudattamisen todentamisen suhteen.”;

| d) | korvataan 8 kohta seuraavasti:
  ”8.   Komissio tutkii jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan 7 b artiklan soveltamista tietyn biopolttoainelähteen osalta ja tekee kuuden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen päätöksen siitä, voiko kyseinen jäsenvaltio ottaa kyseisestä lähteestä olevan biopolttoaineen huomioon 7 a artiklaa sovellettaessa.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Komissio tutkii jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan 7 b artiklan soveltamista tietyn biopolttoainelähteen osalta ja tekee kuuden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen päätöksen siitä, voiko kyseinen jäsenvaltio ottaa kyseisestä lähteestä olevan biopolttoaineen huomioon 7 a artiklaa sovellettaessa.”

| 5) | Muutetaan 7 d artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3, 4 ja 5 kohta seuraavasti:
  ”3.   Maatalouden raaka-aineiden viljelystä peräisin olevat tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt voidaan jäsenvaltioiden osalta ilmoittaa komissiolle 2 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa, ja unionin ulkopuolisten alueiden osalta nämä päästöt voidaan ilmoittaa 2 kohdassa tarkoitettuja kertomuksia vastaavissa, toimivaltaisten elinten laatimissa kertomuksissa.
  4.   Komissio voi päättää 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksyttävällä täytäntöönpanosäädöksellä, että tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kertomukset sisältävät 7 b artiklan 2 kohdan soveltamisen kannalta tarkkaa tietoa, jonka pohjalta voidaan mitata kyseisillä alueilla tyypillisesti tuotettujen biopolttoaineiden raaka-aineiden viljelyyn liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä.
  5.   Komissio laatii ja julkaisee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 ja tämän jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen liitteessä IV olevassa B ja E osassa esitetyistä arvioiduista tyypillisistä arvoista ja oletusarvoista kiinnittäen erityistä huomiota kuljetusten ja jalostuksen kasvihuonekaasupäästöihin.
  Mikäli ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kertomukset osoittavat, että liitteessä IV olevassa B ja E osassa esitettyjä arvioituja tyypillisiä arvoja ja oletusarvoja on ehkä aiheellista mukauttaa viimeisimpien tieteellisten tietojen pohjalta, komissio toimittaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 7 d artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3, 4 ja 5 kohta seuraavasti:

”3.   Maatalouden raaka-aineiden viljelystä peräisin olevat tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt voidaan jäsenvaltioiden osalta ilmoittaa komissiolle 2 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa, ja unionin ulkopuolisten alueiden osalta nämä päästöt voidaan ilmoittaa 2 kohdassa tarkoitettuja kertomuksia vastaavissa, toimivaltaisten elinten laatimissa kertomuksissa.

4.   Komissio voi päättää 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksyttävällä täytäntöönpanosäädöksellä, että tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kertomukset sisältävät 7 b artiklan 2 kohdan soveltamisen kannalta tarkkaa tietoa, jonka pohjalta voidaan mitata kyseisillä alueilla tyypillisesti tuotettujen biopolttoaineiden raaka-aineiden viljelyyn liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä.

5.   Komissio laatii ja julkaisee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 ja tämän jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen liitteessä IV olevassa B ja E osassa esitetyistä arvioiduista tyypillisistä arvoista ja oletusarvoista kiinnittäen erityistä huomiota kuljetusten ja jalostuksen kasvihuonekaasupäästöihin.

Mikäli ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kertomukset osoittavat, että liitteessä IV olevassa B ja E osassa esitettyjä arvioituja tyypillisiä arvoja ja oletusarvoja on ehkä aiheellista mukauttaa viimeisimpien tieteellisten tietojen pohjalta, komissio toimittaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”;

| b) | kumotaan 6 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 6 kohta;

| c) | korvataan 7 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:
  ”7.   Komissio tarkastelee uudelleen liitettä IV lisätäkseen perustelluissa tapauksissa muita, samaa tai muuta raaka-ainetta käyttäviä biopolttoaineiden tuotantoketjuja koskevat arvot. Uudelleentarkastelussa on myös tarkasteltava liitteessä IV olevassa C osassa vahvistetun menettelyn muuttamista erityisesti seuraavilta osin:






  — | jätteiden ja tähteiden huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 7 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:

”7.   Komissio tarkastelee uudelleen liitettä IV lisätäkseen perustelluissa tapauksissa muita, samaa tai muuta raaka-ainetta käyttäviä biopolttoaineiden tuotantoketjuja koskevat arvot. Uudelleentarkastelussa on myös tarkasteltava liitteessä IV olevassa C osassa vahvistetun menettelyn muuttamista erityisesti seuraavilta osin:

—

jätteiden ja tähteiden huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä;

| — | sivutuotteiden huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä; |
| --- | --- |

—

sivutuotteiden huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä;

| — | sähkön ja lämmön yhteistuotannon huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä; ja |
| --- | --- |

—

sähkön ja lämmön yhteistuotannon huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä; ja

| — | viljelykasvien tähteiden asema sivutuotteina. |
| --- | --- |

—

viljelykasvien tähteiden asema sivutuotteina.

Kasvi- tai eläinöljyjätteestä valmistettuun biodieseliin sovellettavia oletusarvoja tarkistetaan mahdollisimman pian. Mikäli komission uudelleentarkastelussa päädytään siihen, että liitettä IV olisi täydennettävä, siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä arvioitujen tyypillisten arvojen ja oletusarvojen lisäämiseksi, mutta ei poistamiseksi tai muuttamiseksi, liitteessä IV olevaan A, B, D ja E osaan niille biopolttoaineketjuille, joita nimenomaisesti koskevia arvoja ei ole vielä sisällytetty kyseiseen liitteeseen.”;

| d) | korvataan 8 kohta seuraavasti:
  ”8.   Jotta voidaan varmistaa liitteessä IV olevan C osan 9 kohdan yhdenmukainen soveltaminen, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja määritelmät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Jotta voidaan varmistaa liitteessä IV olevan C osan 9 kohdan yhdenmukainen soveltaminen, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja määritelmät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

| 6) | Korvataan 7 e artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Edellä 7 b artiklan 7 kohdassa, 7 c artiklan 2 ja 9 kohdassa sekä 7 d artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamat kertomukset ja 7 c artiklan 3 kohdan ensimmäisen ja viidennen alakohdan sekä 7 d artiklan 2 kohdan mukaisesti annettavat kertomukset ja tiedot on laadittava ja toimitettava sekä direktiivissä 2009/28/EY että tässä direktiivissä säädettyjä tarkoituksia varten.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 7 e artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 7 b artiklan 7 kohdassa, 7 c artiklan 2 ja 9 kohdassa sekä 7 d artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamat kertomukset ja 7 c artiklan 3 kohdan ensimmäisen ja viidennen alakohdan sekä 7 d artiklan 2 kohdan mukaisesti annettavat kertomukset ja tiedot on laadittava ja toimitettava sekä direktiivissä 2009/28/EY että tässä direktiivissä säädettyjä tarkoituksia varten.”

| 7) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on seurattava 3 ja 4 artiklassa säädettyjen bensiiniä ja dieselpolttoaineita koskevien vaatimusten noudattamista soveltaen bensiinin osalta liitteessä I ja dieselpolttoaineiden osalta liitteessä II tarkoitettuja analyysimenetelmiä.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on seurattava 3 ja 4 artiklassa säädettyjen bensiiniä ja dieselpolttoaineita koskevien vaatimusten noudattamista soveltaen bensiinin osalta liitteessä I ja dieselpolttoaineiden osalta liitteessä II tarkoitettuja analyysimenetelmiä.”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään kunkin vuoden elokuun 31 päivänä kertomus kansallisista polttoaineen laatutiedoista edellisen kalenterivuoden osalta. Komissio vahvistaa 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksyttävällä täytäntöönpanosäädöksellä yhteisen esitystavan kansallisia polttoaineen laatutietoja koskevan tiivistelmän toimittamista varten. Ensimmäinen kertomus on toimitettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2002. Kertomuksen esitystavan on vastattava asianomaisessa eurooppalaisessa standardissa olevaa kuvausta 1 päivästä tammikuuta 2004. Lisäksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava alueellaan kaupan pidetyn bensiinin ja dieselpolttoaineen kokonaismäärät sekä kaupan pidetyn, enintään 10 mg/kg rikkiä sisältävän dieselpolttoaineen ja lyijyttömän bensiinin määrät. Jäsenvaltioiden on niin ikään ilmoitettava vuosittain, onko niiden alueella maantieteellisesti riittävän tasapainoisesti saatavilla kaupan pidettäviä, enintään 10 mg/kg rikkiä sisältäviä bensiinejä ja dieselpolttoaineita.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään kunkin vuoden elokuun 31 päivänä kertomus kansallisista polttoaineen laatutiedoista edellisen kalenterivuoden osalta. Komissio vahvistaa 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksyttävällä täytäntöönpanosäädöksellä yhteisen esitystavan kansallisia polttoaineen laatutietoja koskevan tiivistelmän toimittamista varten. Ensimmäinen kertomus on toimitettava viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2002. Kertomuksen esitystavan on vastattava asianomaisessa eurooppalaisessa standardissa olevaa kuvausta 1 päivästä tammikuuta 2004. Lisäksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava alueellaan kaupan pidetyn bensiinin ja dieselpolttoaineen kokonaismäärät sekä kaupan pidetyn, enintään 10 mg/kg rikkiä sisältävän dieselpolttoaineen ja lyijyttömän bensiinin määrät. Jäsenvaltioiden on niin ikään ilmoitettava vuosittain, onko niiden alueella maantieteellisesti riittävän tasapainoisesti saatavilla kaupan pidettäviä, enintään 10 mg/kg rikkiä sisältäviä bensiinejä ja dieselpolttoaineita.”

| 8) | Korvataan 8 a artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla testimenetelmällä tehdyn arvioinnin perusteella Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat komission lainsäädäntöehdotuksen pohjalta tarkistaa 2 kohdassa määriteltyä polttoaineen MMT-pitoisuutta koskevaa rajaa.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 8 a artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla testimenetelmällä tehdyn arvioinnin perusteella Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat komission lainsäädäntöehdotuksen pohjalta tarkistaa 2 kohdassa määriteltyä polttoaineen MMT-pitoisuutta koskevaa rajaa.”

| 9) | Lisätään 9 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”k) | unionissa kulutettujen biopolttoaineiden tuotantoketjut, määrät ja energiayksikköä kohti lasketut elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt, mukaan lukien liitteessä V tarkoitetut epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavat keskiarvot ja herkkyysanalyysillä määritetty vaihteluväli. Komissio julkistaa tiedot epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavista keskiarvoista ja herkkyysanalyysillä määritetystä vaihteluvälistä.” |
| --- | --- | --- |

9)

Lisätään 9 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”k)

unionissa kulutettujen biopolttoaineiden tuotantoketjut, määrät ja energiayksikköä kohti lasketut elinkaarenaikaiset kasvihuonekaasupäästöt, mukaan lukien liitteessä V tarkoitetut epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavat keskiarvot ja herkkyysanalyysillä määritetty vaihteluväli. Komissio julkistaa tiedot epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavista keskiarvoista ja herkkyysanalyysillä määritetystä vaihteluvälistä.”

| 10) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:
  ”Menettely sallittujen analyysimenetelmien ja sallittujen höyrynpainetta koskevien poikkeusten mukauttamiseksi”; |
| --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Menettely sallittujen analyysimenetelmien ja sallittujen höyrynpainetta koskevien poikkeusten mukauttamiseksi”;

| b) | korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä sallittujen analyysimenetelmien mukauttamiseksi tarvittavassa määrin, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus liitteissä I ja II tarkoitettujen eurooppalaisten standardien tarkistuksiin nähden. Siirretään lisäksi komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteessä III säädettyjen bioetanolia sisältävälle bensiinille sallittujen höyrynpainetta koskevien poikkeusten mukauttamiseksi 3 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetun rajan puitteissa. Nämä delegoidut säädökset eivät saa rajoittaa 3 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettyjä poikkeuksia.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Siirretään komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä sallittujen analyysimenetelmien mukauttamiseksi tarvittavassa määrin, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus liitteissä I ja II tarkoitettujen eurooppalaisten standardien tarkistuksiin nähden. Siirretään lisäksi komissiolle valta antaa 10 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteessä III säädettyjen bioetanolia sisältävälle bensiinille sallittujen höyrynpainetta koskevien poikkeusten mukauttamiseksi 3 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetun rajan puitteissa. Nämä delegoidut säädökset eivät saa rajoittaa 3 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettyjä poikkeuksia.”

| 11) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”10 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen
  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
  2.   Siirretään komissiolle 5 päivästä lokakuuta 2015 viiden vuoden ajaksi 7 a artiklan 6 kohdassa, 7 d artiklan 7 kohdassa ja 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 a artiklan 6 kohdassa, 7 d artiklan 7 kohdassa ja 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Edellä olevien 7 a artiklan 6 kohdan, 7 d artiklan 7 kohdan ja 10 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.” |
| --- | --- |

11)

Lisätään artikla seuraavasti:

”10 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 5 päivästä lokakuuta 2015 viiden vuoden ajaksi 7 a artiklan 6 kohdassa, 7 d artiklan 7 kohdassa ja 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 a artiklan 6 kohdassa, 7 d artiklan 7 kohdassa ja 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevien 7 a artiklan 6 kohdan, 7 d artiklan 7 kohdan ja 10 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”

| 12) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:
  ”11 artikla
  Komiteamenettely
  1.   Komissiota avustaa polttoaineiden laatua käsittelevä komitea, lukuun ottamatta 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (9) tarkoitettu komitea.
  2.   Edellä olevien 7 b, 7 c ja 7 d artiklan mukaisissa biopolttoaineiden kestävyyttä koskevissa asioissa komissiota avustaa direktiivin 2009/28/EY 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
  3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
  Jos komiteat eivät anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

  (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”" |
| --- | --- |

12)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa polttoaineiden laatua käsittelevä komitea, lukuun ottamatta 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (9) tarkoitettu komitea.

2.   Edellä olevien 7 b, 7 c ja 7 d artiklan mukaisissa biopolttoaineiden kestävyyttä koskevissa asioissa komissiota avustaa direktiivin 2009/28/EY 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

Jos komiteat eivät anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”"

| 13) | Muutetaan liite IV ja lisätään liite V tämän direktiivin liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

13)

Muutetaan liite IV ja lisätään liite V tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Direktiivin 2009/28/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2009/28/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklan toiseen kohtaan alakohdat seuraavasti:






  ”p) | ’jätteellä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (10) 3 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä jätettä; tämä määritelmä ei koske aineita, joita on muutettu tai jotka on pilattu tarkoituksellisesti, jotta ne olisivat edellä tarkoitetun määritelmän mukaisia; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklan toiseen kohtaan alakohdat seuraavasti:

”p)

’jätteellä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (10) 3 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä jätettä; tämä määritelmä ei koske aineita, joita on muutettu tai jotka on pilattu tarkoituksellisesti, jotta ne olisivat edellä tarkoitetun määritelmän mukaisia;

| q) | ’paljon tärkkelystä sisältävillä viljelykasveilla’ tarkoitetaan lähinnä viljakasveja (riippumatta siitä, käytetäänkö vain jyvät vai koko kasvi kuten rehumaissi), mukulakasveja ja juurikasveja (kuten peruna, maa-artisokka, bataatti, maniokki ja jamssi) ja varsimukulakasveja (kuten taaro ja kaakaotaaro); |
| --- | --- |

q)

’paljon tärkkelystä sisältävillä viljelykasveilla’ tarkoitetaan lähinnä viljakasveja (riippumatta siitä, käytetäänkö vain jyvät vai koko kasvi kuten rehumaissi), mukulakasveja ja juurikasveja (kuten peruna, maa-artisokka, bataatti, maniokki ja jamssi) ja varsimukulakasveja (kuten taaro ja kaakaotaaro);

| r) | ’lignoselluloosalla’ tarkoitetaan raaka-ainetta, joka koostuu ligniinistä, selluloosasta ja hemiselluloosasta, kuten biomassaa, jota saadaan metsistä, puumaisista energiakasveista ja puunjalostusteollisuuden tähteistä ja jätteistä; |
| --- | --- |

r)

’lignoselluloosalla’ tarkoitetaan raaka-ainetta, joka koostuu ligniinistä, selluloosasta ja hemiselluloosasta, kuten biomassaa, jota saadaan metsistä, puumaisista energiakasveista ja puunjalostusteollisuuden tähteistä ja jätteistä;

| s) | ’muiden kuin ruokakasvien selluloosalla’ tarkoitetaan raaka-ainetta, joka koostuu pääasiassa selluloosasta ja hemiselluloosasta ja jonka ligniinipitoisuus on alhaisempi kuin lignoselluloosassa; se käsittää ravinto- ja rehukasvien tähteet (kuten olki, maissin varret, kuoret ja akanat), heinämäiset energiakasvit, joiden tärkkelyspitoisuus on alhainen (kuten raiheinä, lännenhirssi, Miscanthus, kaukasianjättiputki sekä ennen pääviljelykasveja ja niiden jälkeen käytettävät peitekasvit), teollisuustähteet (myös ravinto- ja rehukasveista peräisin olevat kasviöljyjen, sokerien, tärkkelysten ja proteiinin uuttamisen jälkeen) ja biojätteestä peräisin olevan raaka-aineen; |
| --- | --- |

s)

’muiden kuin ruokakasvien selluloosalla’ tarkoitetaan raaka-ainetta, joka koostuu pääasiassa selluloosasta ja hemiselluloosasta ja jonka ligniinipitoisuus on alhaisempi kuin lignoselluloosassa; se käsittää ravinto- ja rehukasvien tähteet (kuten olki, maissin varret, kuoret ja akanat), heinämäiset energiakasvit, joiden tärkkelyspitoisuus on alhainen (kuten raiheinä, lännenhirssi, Miscanthus, kaukasianjättiputki sekä ennen pääviljelykasveja ja niiden jälkeen käytettävät peitekasvit), teollisuustähteet (myös ravinto- ja rehukasveista peräisin olevat kasviöljyjen, sokerien, tärkkelysten ja proteiinin uuttamisen jälkeen) ja biojätteestä peräisin olevan raaka-aineen;

| t) | ’prosessitähteellä’ tarkoitetaan ainetta, joka ei ole lopputuote, joka tuotantoprosessissa pyritään suoraan tuottamaan; se ei ole tuotantoprosessin ensisijainen tavoite, eikä prosessia ole tarkoituksella muutettu sen tuottamiseksi; |
| --- | --- |

t)

’prosessitähteellä’ tarkoitetaan ainetta, joka ei ole lopputuote, joka tuotantoprosessissa pyritään suoraan tuottamaan; se ei ole tuotantoprosessin ensisijainen tavoite, eikä prosessia ole tarkoituksella muutettu sen tuottamiseksi;

| u) | ’muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla nestemäisillä ja kaasumaisilla liikenteen polttoaineilla’ tarkoitetaan liikenteessä käytettäviä nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita, jotka eivät ole biopolttoaineita ja joiden energiasisältö on peräisin muista uusiutuvista energialähteistä kuin biomassasta; |
| --- | --- |

u)

’muuta kuin biologista alkuperää olevilla uusiutuvilla nestemäisillä ja kaasumaisilla liikenteen polttoaineilla’ tarkoitetaan liikenteessä käytettäviä nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita, jotka eivät ole biopolttoaineita ja joiden energiasisältö on peräisin muista uusiutuvista energialähteistä kuin biomassasta;

| v) | ’maataloudesta, vesiviljelystä, kalastuksesta ja metsätaloudesta peräisin olevilla tähteillä’ tarkoitetaan tähteitä, joita syntyy suoraan maataloudessa, vesiviljelyssä, kalastuksessa ja metsätaloudessa; niihin eivät sisälly niihin liittyviltä teollisuudenaloilta tai jalostusteollisuudesta peräisin olevat tähteet; |
| --- | --- |

v)

’maataloudesta, vesiviljelystä, kalastuksesta ja metsätaloudesta peräisin olevilla tähteillä’ tarkoitetaan tähteitä, joita syntyy suoraan maataloudessa, vesiviljelyssä, kalastuksessa ja metsätaloudessa; niihin eivät sisälly niihin liittyviltä teollisuudenaloilta tai jalostusteollisuudesta peräisin olevat tähteet;

| w) | ’biopolttoaineilla ja bionesteillä, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia’ tarkoitetaan biopolttoaineita ja bionesteitä, joiden raaka-aineet on tuotettu sellaisten järjestelmien puitteissa, joilla vähennetään tuotannon siirtymistä muihin tarkoituksiin kuin biopolttoaineiden ja bionesteiden tuottamiseen, ja jotka on tuotettu 17 artiklassa säädettyjen biopolttoaineita ja bionesteitä koskevien kestävyyskriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

w)

’biopolttoaineilla ja bionesteillä, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoria maankäytön muutoksia’ tarkoitetaan biopolttoaineita ja bionesteitä, joiden raaka-aineet on tuotettu sellaisten järjestelmien puitteissa, joilla vähennetään tuotannon siirtymistä muihin tarkoituksiin kuin biopolttoaineiden ja bionesteiden tuottamiseen, ja jotka on tuotettu 17 artiklassa säädettyjen biopolttoaineita ja bionesteitä koskevien kestävyyskriteerien mukaisesti.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).”"

| 2) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden täyttämiseksi viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden suurin yhteenlaskettu osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin 4 kohdan d alakohdassa määriteltyä suurinta osuutta vastaava energiamäärä.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden täyttämiseksi viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden suurin yhteenlaskettu osuus saa olla enintään yhtä suuri kuin 4 kohdan d alakohdassa määriteltyä suurinta osuutta vastaava energiamäärä.”;

| b) | muutetaan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | laskettaessa nimittäjää, jolla tarkoitetaan ensimmäisen alakohdan mukaisesti energian kokonaiskulutusta liikenteessä, ainoastaan bensiini, diesel, tie- ja rautatieliikenteessä kulutetut biopolttoaineet ja sähkö, mukaan lukien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten liikenteen polttoaineiden tuottamiseen kulutettu sähkö, otetaan huomioon;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

muutetaan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

laskettaessa nimittäjää, jolla tarkoitetaan ensimmäisen alakohdan mukaisesti energian kokonaiskulutusta liikenteessä, ainoastaan bensiini, diesel, tie- ja rautatieliikenteessä kulutetut biopolttoaineet ja sähkö, mukaan lukien muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten liikenteen polttoaineiden tuottamiseen kulutettu sähkö, otetaan huomioon;”

| ii) | lisätään b alakohtaan virke seuraavasti:
  ”Tätä alakohtaa sovelletaan rajoittamatta tämän kohdan d alakohdan ja 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamista;” |
| --- | --- |

ii)

lisätään b alakohtaan virke seuraavasti:

”Tätä alakohtaa sovelletaan rajoittamatta tämän kohdan d alakohdan ja 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamista;”

| iii) | korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | laskettaessa a ja b alakohdan mukaista kaikentyyppisissä sähköajoneuvoissa käytettävän sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten liikenteen polttoaineiden tuottamiseen kulutetun uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön osuutta jäsenvaltiot voivat käyttää joko uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön keskimääräistä osuutta unionissa tai uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuutta omassa maassaan kahden edellisen vuoden kulutuksen perusteella. Lisäksi laskettaessa sähköisen rautatieliikenteen kuluttamaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön määrää kulutuksen katsotaan olevan 2,5-kertainen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön energiasisältöön verrattuna. Laskettaessa b alakohdassa sähkökäyttöisten maantieajoneuvojen kuluttamaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön määrää kulutuksen katsotaan olevan viisinkertainen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön energiasisältöön verrattuna.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

laskettaessa a ja b alakohdan mukaista kaikentyyppisissä sähköajoneuvoissa käytettävän sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten liikenteen polttoaineiden tuottamiseen kulutetun uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön osuutta jäsenvaltiot voivat käyttää joko uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön keskimääräistä osuutta unionissa tai uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuutta omassa maassaan kahden edellisen vuoden kulutuksen perusteella. Lisäksi laskettaessa sähköisen rautatieliikenteen kuluttamaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön määrää kulutuksen katsotaan olevan 2,5-kertainen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön energiasisältöön verrattuna. Laskettaessa b alakohdassa sähkökäyttöisten maantieajoneuvojen kuluttamaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön määrää kulutuksen katsotaan olevan viisinkertainen uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön energiasisältöön verrattuna.”;

| iv) | lisätään alakohdat seuraavasti:






  ”d) | laskettaessa biopolttoaineiden osuutta osoittajassa viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotetuista biopolttoaineista peräisin oleva energia saa muodostaa enintään 7 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta jäsenvaltioissa vuonna 2020.
  Liitteessä IX luetelluista raaka-aineista tuotettuja biopolttoaineita ei oteta huomioon tämän alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua enimmäisosuutta laskettaessa.
  Jäsenvaltiot voivat päättää, että sellaisista maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista, jotka eivät ole viljakasveja tai muita paljon tärkkelystä sisältäviä viljelykasveja, sokerikasveja ja öljykasveja, tuotetuista biopolttoaineista peräisin olevaa energiaa ei oteta huomioon tämän alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua enimmäisosuutta laskettaessa, edellyttäen että






  i) | jäljempänä 17 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen kestävyyskriteerien noudattamisen todentaminen on suoritettu 18 artiklan mukaisesti; ja |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

lisätään alakohdat seuraavasti:

”d)

laskettaessa biopolttoaineiden osuutta osoittajassa viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotetuista biopolttoaineista peräisin oleva energia saa muodostaa enintään 7 prosenttia liikenteen energian loppukulutuksesta jäsenvaltioissa vuonna 2020.

Liitteessä IX luetelluista raaka-aineista tuotettuja biopolttoaineita ei oteta huomioon tämän alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua enimmäisosuutta laskettaessa.

Jäsenvaltiot voivat päättää, että sellaisista maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista, jotka eivät ole viljakasveja tai muita paljon tärkkelystä sisältäviä viljelykasveja, sokerikasveja ja öljykasveja, tuotetuista biopolttoaineista peräisin olevaa energiaa ei oteta huomioon tämän alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua enimmäisosuutta laskettaessa, edellyttäen että

i)

jäljempänä 17 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen kestävyyskriteerien noudattamisen todentaminen on suoritettu 18 artiklan mukaisesti; ja

| ii) | näitä kasveja viljeltiin maalla, joka täyttää liitteessä V olevan C osan 8 kohdan edellytykset, ja liitteessä V olevan C osan 7 kohdassa tarkoitettu vastaava hyvitys ’eB’ otettiin huomioon laskettaessa kasvihuonekaasupäästöjä 17 artiklan 2 kohdan vaatimusten täyttämisen osoittamiseksi. |
| --- | --- |

ii)

näitä kasveja viljeltiin maalla, joka täyttää liitteessä V olevan C osan 8 kohdan edellytykset, ja liitteessä V olevan C osan 7 kohdassa tarkoitettu vastaava hyvitys ’eB’ otettiin huomioon laskettaessa kasvihuonekaasupäästöjä 17 artiklan 2 kohdan vaatimusten täyttämisen osoittamiseksi.

| e) | kunkin jäsenvaltion on pyrittävä saavuttamaan tavoite, joka koskee sen alueella kulutettavien, liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden ja siinä lueteltujen muiden polttoaineiden vähimmäiskulutustasoa. Kunkin jäsenvaltion on asetettava tätä varten viimeistään 6 päivänä huhtikuuta 2017 kansallinen tavoite, joka sen on pyrittävä saavuttamaan. Kyseisen tavoitteen viitearvo on energiasisältönä mitattuna 0,5 prosenttiyksikköä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudesta kaikissa liikennemuodoissa vuonna 2020; tavoite on määrä saavuttaa liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotetuilla biopolttoaineilla ja siinä luetelluilla muilla polttoaineilla. Kansalliseen tavoitteeseen kuuluvaksi voidaan laskea myös sellaisista raaka-aineista valmistetut biopolttoaineet, joita ei luetella liitteessä IX ja jotka toimivaltaiset kansalliset viranomaiset olivat määritelleet jätteeksi, tähteiksi, muiden kuin ruokakasvien selluloosaksi tai lignoselluloosaksi ja joita käytetään olemassa olevissa laitoksissa ennen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/1513 (11) hyväksymistä.
  Jäsenvaltiot voivat asettaa kansallisen tavoitteen 0,5 prosenttiyksikön viitearvoa alemmaksi yhdestä tai useammasta seuraavasta syystä:






  i) | objektiiviset tekijät, kuten rajalliset voimavarat, jotka liittyvät liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden ja siinä lueteltujen muiden polttoaineiden kestävään tuotantoon, tai tällaisten biopolttoaineiden rajallinen markkinasaatavuus kustannustehokkaaseen hintaan; |
| --- | --- | --- |

e)

kunkin jäsenvaltion on pyrittävä saavuttamaan tavoite, joka koskee sen alueella kulutettavien, liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden ja siinä lueteltujen muiden polttoaineiden vähimmäiskulutustasoa. Kunkin jäsenvaltion on asetettava tätä varten viimeistään 6 päivänä huhtikuuta 2017 kansallinen tavoite, joka sen on pyrittävä saavuttamaan. Kyseisen tavoitteen viitearvo on energiasisältönä mitattuna 0,5 prosenttiyksikköä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudesta kaikissa liikennemuodoissa vuonna 2020; tavoite on määrä saavuttaa liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotetuilla biopolttoaineilla ja siinä luetelluilla muilla polttoaineilla. Kansalliseen tavoitteeseen kuuluvaksi voidaan laskea myös sellaisista raaka-aineista valmistetut biopolttoaineet, joita ei luetella liitteessä IX ja jotka toimivaltaiset kansalliset viranomaiset olivat määritelleet jätteeksi, tähteiksi, muiden kuin ruokakasvien selluloosaksi tai lignoselluloosaksi ja joita käytetään olemassa olevissa laitoksissa ennen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/1513 (11) hyväksymistä.

Jäsenvaltiot voivat asettaa kansallisen tavoitteen 0,5 prosenttiyksikön viitearvoa alemmaksi yhdestä tai useammasta seuraavasta syystä:

i)

objektiiviset tekijät, kuten rajalliset voimavarat, jotka liittyvät liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden ja siinä lueteltujen muiden polttoaineiden kestävään tuotantoon, tai tällaisten biopolttoaineiden rajallinen markkinasaatavuus kustannustehokkaaseen hintaan;

| ii) | liikenteen polttoaineiden kansallisten markkinoiden tekniset ja ilmastolliset erityispiirteet, kuten ajoneuvokannan koostumus ja kunto; tai |
| --- | --- |

ii)

liikenteen polttoaineiden kansallisten markkinoiden tekniset ja ilmastolliset erityispiirteet, kuten ajoneuvokannan koostumus ja kunto; tai

| iii) | kansalliset politiikat, joilla osoitetaan oikeasuhteisia rahoitusvaroja energiatehokkuuden ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön käytön kannustamiseen liikenteessä. |
| --- | --- |

iii)

kansalliset politiikat, joilla osoitetaan oikeasuhteisia rahoitusvaroja energiatehokkuuden ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön käytön kannustamiseen liikenteessä.

Jäsenvaltioiden on kansallisia tavoitteita asettaessaan toimitettava saatavilla olevat tiedot liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden ja siinä lueteltujen muiden polttoaineiden kulutetuista määristä.

Kun jäsenvaltiot määrittävät toimia liitteessä IX luetelluista raaka-aineista tuotettujen polttoaineiden tuotannon edistämiseksi, niiden on otettava asianmukaisesti huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistettu jätehierarkia, myös sen säännökset elinkaariajattelusta erilaisen jätteen syntymistä ja jätehuoltoa koskevien kokonaisvaikutusten osalta.

Komissio julkaisee tämän direktiivin 24 artiklan mukaisesti:

| — | jäsenvaltioiden kansalliset tavoitteet; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden kansalliset tavoitteet;

| — | jäsenvaltioiden suunnitelmat kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi, jos ne ovat saatavilla; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden suunnitelmat kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi, jos ne ovat saatavilla;

| — | tarvittaessa direktiivin (EU) 2015/1513 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitetut perustelut jäsenvaltioiden kansallisten tavoitteiden poikkeamiselle viitearvosta; ja |
| --- | --- |

—

tarvittaessa direktiivin (EU) 2015/1513 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitetut perustelut jäsenvaltioiden kansallisten tavoitteiden poikkeamiselle viitearvosta; ja

| — | tiivistelmän jäsenvaltioiden edistymisestä kansallisten tavoitteidensa saavuttamisessa; |
| --- | --- |

—

tiivistelmän jäsenvaltioiden edistymisestä kansallisten tavoitteidensa saavuttamisessa;

| f) | liitteessä IX luetelluista raaka-aineista tuotetut biopolttoaineet otetaan huomioon kaksinkertaisina energiasisältöönsä verrattuna ensimmäisessä alakohdassa asetetun tavoitteen täyttämisessä. |
| --- | --- |

f)

liitteessä IX luetelluista raaka-aineista tuotetut biopolttoaineet otetaan huomioon kaksinkertaisina energiasisältöönsä verrattuna ensimmäisessä alakohdassa asetetun tavoitteen täyttämisessä.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1513, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta (EUVL L 239, 15.9.2015, s. 1).”;"

| c) | korvataan 4 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Komissio esittää tarvittaessa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 ehdotuksen, jossa sallitaan tietyin ehdoin se, että kaikentyyppisissä sähköajoneuvoissa käytettävän sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten liikenteen polttoaineiden tuottamiseen kulutetun uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kokonaismäärä voidaan ottaa huomioon.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 4 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Komissio esittää tarvittaessa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 ehdotuksen, jossa sallitaan tietyin ehdoin se, että kaikentyyppisissä sähköajoneuvoissa käytettävän sekä muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten liikenteen polttoaineiden tuottamiseen kulutetun uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kokonaismäärä voidaan ottaa huomioon.”;

| d) | lisätään kohta seuraavasti:
  ”5.   Yksittäisten erien kaksin- tai moninkertaisen kirjaamisen riskin minimoimiseksi unionissa jäsenvaltioiden ja komission on pyrittävä tehostamaan yhteistyötä ja tarvittaessa myös tietojen vaihtoa kansallisten järjestelmien sekä kansallisten ja 18 artiklan mukaisesti perustettujen vapaaehtoisten järjestelmien välillä. Sen estämiseksi, että materiaaleja muutetaan tai poistetaan käytöstä tarkoituksellisesti, jotta ne kuuluisivat liitteen IX soveltamisalaan, jäsenvaltioiden on rohkaistava kehittämään ja käyttämään järjestelmiä, joilla voidaan seurata ja jäljittää raaka-aineita ja niistä tuotettuja biopolttoaineita läpi koko arvoketjun. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että väärinkäytöksen paljastuessa toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden on raportoitava toteuttamistaan toimenpiteistä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 ja sen jälkeen joka toinen vuosi, jos ne eivät ole toimittaneet vastaavia tietoja luotettavuuden varmistamisesta ja väärinkäytöksiltä suojaamisesta 22 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti laadituissa kertomuksissa, jotka käsittelevät edistymistä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian edistämisessä ja käytössä.
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti liitteessä IX olevassa A osassa olevan raaka-aineiden luettelon muuttamisesta raaka-aineiden lisäämiseksi luetteloon mutta ei luettelosta poistamiseksi. Komissio hyväksyy erillisen delegoidun säädöksen kustakin liitteessä IX olevaan A osaan lisättävästä raaka-aineesta. Kunkin delegoidun säädöksen on perustuttava tieteen ja tekniikan viimeisimmän kehityksen analysointiin, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon direktiivissä 2008/98/EY vahvistetun jätehierarkian periaatteet ja joka tukee päätelmää, että kyseessä oleva raaka-aine ei lisää maantarvetta tai vääristä merkittävästi (sivu)tuotteiden, jätteiden tai tähteiden markkinoita, vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna eikä uhkaa aiheuttaa haittavaikutuksia ympäristölle eikä biologiselle monimuotoisuudelle.” |
| --- | --- |

d)

lisätään kohta seuraavasti:

”5.   Yksittäisten erien kaksin- tai moninkertaisen kirjaamisen riskin minimoimiseksi unionissa jäsenvaltioiden ja komission on pyrittävä tehostamaan yhteistyötä ja tarvittaessa myös tietojen vaihtoa kansallisten järjestelmien sekä kansallisten ja 18 artiklan mukaisesti perustettujen vapaaehtoisten järjestelmien välillä. Sen estämiseksi, että materiaaleja muutetaan tai poistetaan käytöstä tarkoituksellisesti, jotta ne kuuluisivat liitteen IX soveltamisalaan, jäsenvaltioiden on rohkaistava kehittämään ja käyttämään järjestelmiä, joilla voidaan seurata ja jäljittää raaka-aineita ja niistä tuotettuja biopolttoaineita läpi koko arvoketjun. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että väärinkäytöksen paljastuessa toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden on raportoitava toteuttamistaan toimenpiteistä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 ja sen jälkeen joka toinen vuosi, jos ne eivät ole toimittaneet vastaavia tietoja luotettavuuden varmistamisesta ja väärinkäytöksiltä suojaamisesta 22 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti laadituissa kertomuksissa, jotka käsittelevät edistymistä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian edistämisessä ja käytössä.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti liitteessä IX olevassa A osassa olevan raaka-aineiden luettelon muuttamisesta raaka-aineiden lisäämiseksi luetteloon mutta ei luettelosta poistamiseksi. Komissio hyväksyy erillisen delegoidun säädöksen kustakin liitteessä IX olevaan A osaan lisättävästä raaka-aineesta. Kunkin delegoidun säädöksen on perustuttava tieteen ja tekniikan viimeisimmän kehityksen analysointiin, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon direktiivissä 2008/98/EY vahvistetun jätehierarkian periaatteet ja joka tukee päätelmää, että kyseessä oleva raaka-aine ei lisää maantarvetta tai vääristä merkittävästi (sivu)tuotteiden, jätteiden tai tähteiden markkinoita, vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna eikä uhkaa aiheuttaa haittavaikutuksia ympäristölle eikä biologiselle monimuotoisuudelle.”

| 3) | Korvataan 5 artiklan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti liitteessä III lueteltujen liikenteen polttoaineiden energiasisältöjen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 5 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 25 a artiklan mukaisesti liitteessä III lueteltujen liikenteen polttoaineiden energiasisältöjen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.”

| 4) | Korvataan 6 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltiot voivat päättää ja tehdä järjestelyjä, jotka koskevat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tietyn määrän tilastollista siirtoa jäsenvaltiosta toiseen. Siirrettävä määrä on






  a) | vähennettävä siitä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian määrästä, joka otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko siirron toteuttava jäsenvaltio noudattanut 3 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa asetettuja vaatimuksia; ja |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 6 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltiot voivat päättää ja tehdä järjestelyjä, jotka koskevat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tietyn määrän tilastollista siirtoa jäsenvaltiosta toiseen. Siirrettävä määrä on

a)

vähennettävä siitä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian määrästä, joka otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko siirron toteuttava jäsenvaltio noudattanut 3 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa asetettuja vaatimuksia; ja

| b) | lisättävä siihen uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian määrään, joka otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko siirron hyväksynyt toinen jäsenvaltio noudattanut 3 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

lisättävä siihen uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian määrään, joka otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko siirron hyväksynyt toinen jäsenvaltio noudattanut 3 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa asetettuja vaatimuksia.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut järjestelyt voivat 3 artiklan 1, 2 ja 4 kohdan osalta olla voimassa yhden tai useamman vuoden ajan. Niistä on ilmoitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa kunkin sellaisen vuoden päättymisestä, jolloin ne ovat voimassa. Siirretyn energian määrää ja hintaa koskevat tiedot on sisällytettävä komissiolle annettaviin tietoihin.”

| 5) | Muutetaan 17 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa huomioon otettavan biopolttoaineiden ja bionesteiden käytöstä saatavan vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä on oltava vähintään 60 prosenttia niiden biopolttoaineiden ja bionesteiden osalta, jotka on tuotettu laitoksissa, jotka aloittavat toimintansa 5 päivän lokakuuta 2015 jälkeen. Laitoksen katsotaan olevan toiminnassa, jos siellä on tapahtunut biopolttoaineiden tai bionesteiden fyysistä tuotantoa.
  Niiden laitosten osalta, jotka ovat olleet toiminnassa viimeistään 5 päivänä lokakuuta 2015, 1 kohtaa sovellettaessa biopolttoaineiden ja bionesteiden käytöstä saatavan vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä on oltava vähintään 35 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2017 saakka ja vähintään 50 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen.
  Biopolttoaineiden ja bionesteiden käytöstä saatava vähennys kasvihuonekaasupäästöissä lasketaan 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 17 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa huomioon otettavan biopolttoaineiden ja bionesteiden käytöstä saatavan vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä on oltava vähintään 60 prosenttia niiden biopolttoaineiden ja bionesteiden osalta, jotka on tuotettu laitoksissa, jotka aloittavat toimintansa 5 päivän lokakuuta 2015 jälkeen. Laitoksen katsotaan olevan toiminnassa, jos siellä on tapahtunut biopolttoaineiden tai bionesteiden fyysistä tuotantoa.

Niiden laitosten osalta, jotka ovat olleet toiminnassa viimeistään 5 päivänä lokakuuta 2015, 1 kohtaa sovellettaessa biopolttoaineiden ja bionesteiden käytöstä saatavan vähennyksen kasvihuonekaasupäästöissä on oltava vähintään 35 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2017 saakka ja vähintään 50 prosenttia 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen.

Biopolttoaineiden ja bionesteiden käytöstä saatava vähennys kasvihuonekaasupäästöissä lasketaan 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti.”;

| b) | kumotaan 3 kohdan toinen alakohta. |
| --- | --- |

b)

kumotaan 3 kohdan toinen alakohta.

| 6) | Muutetaan 18 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Komissio hyväksyy 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksiä luettelon laatimiseksi tämän kohdan kahdessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista asianmukaisista ja asiaankuuluvista tiedoista. Komissio huolehtii erityisesti siitä, että näiden tietojen toimittaminen ei aiheuta kohtuutonta hallinnollista rasitetta toimijoille yleensä eikä etenkään pienviljelijöille, tuottajaorganisaatioille ja osuuskunnille.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 18 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Komissio hyväksyy 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksiä luettelon laatimiseksi tämän kohdan kahdessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista asianmukaisista ja asiaankuuluvista tiedoista. Komissio huolehtii erityisesti siitä, että näiden tietojen toimittaminen ei aiheuta kohtuutonta hallinnollista rasitetta toimijoille yleensä eikä etenkään pienviljelijöille, tuottajaorganisaatioille ja osuuskunnille.”;

| b) | korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Komissio voi katsoa, että vapaaehtoiset kansalliset tai kansainväliset järjestelmät, joissa asetetaan vaatimukset biomassatuotteiden tuotannolle, sisältävät 17 artiklan 2 kohdan soveltamisen kannalta tarkkaa tietoa ja/tai osoittavat, että biopolttoaine- tai bioneste-erät täyttävät 17 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa asetetut kestävyyskriteerit, ja/tai että materiaaleja ei ole tarkoituksellisesti muutettu tai poistettu käytöstä, jotta materiaalierä tai sen osa kuuluisi liitteen IX soveltamisalaan. Komissio voi katsoa, että nämä järjestelmät sisältävät tarkat tiedot, joita tarvitaan tiedotettaessa toimenpiteistä, joihin on ryhdytty sellaisten alueiden suojelemiseksi, jotka tarjoavat kriittisissä tilanteissa tärkeitä ekosysteemipalveluita (kuten valuma-alueiden suojelu ja eroosion hallinta), sekä tiedotettaessa maaperän, vesien ja ilman suojelemiseksi toteutetuista toimenpiteistä, huonontuneiden maiden kunnostamisesta, liiallisen vedenkulutuksen välttämisestä alueilla, joiden vesivarat ovat niukat, ja 17 artiklan 7 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista tekijöistä. Komissio voi myös tunnustaa sellaiset harvinaisten, uhanalaisten tai erittäin uhanalaisten ekosysteemien tai lajien suojelualueet, jotka tunnustetaan kansainvälisissä sopimuksissa tai jotka kuuluvat hallitustenvälisten järjestöjen tai Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton laatimiin luetteloihin, 17 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuiksi alueiksi.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Komissio voi katsoa, että vapaaehtoiset kansalliset tai kansainväliset järjestelmät, joissa asetetaan vaatimukset biomassatuotteiden tuotannolle, sisältävät 17 artiklan 2 kohdan soveltamisen kannalta tarkkaa tietoa ja/tai osoittavat, että biopolttoaine- tai bioneste-erät täyttävät 17 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa asetetut kestävyyskriteerit, ja/tai että materiaaleja ei ole tarkoituksellisesti muutettu tai poistettu käytöstä, jotta materiaalierä tai sen osa kuuluisi liitteen IX soveltamisalaan. Komissio voi katsoa, että nämä järjestelmät sisältävät tarkat tiedot, joita tarvitaan tiedotettaessa toimenpiteistä, joihin on ryhdytty sellaisten alueiden suojelemiseksi, jotka tarjoavat kriittisissä tilanteissa tärkeitä ekosysteemipalveluita (kuten valuma-alueiden suojelu ja eroosion hallinta), sekä tiedotettaessa maaperän, vesien ja ilman suojelemiseksi toteutetuista toimenpiteistä, huonontuneiden maiden kunnostamisesta, liiallisen vedenkulutuksen välttämisestä alueilla, joiden vesivarat ovat niukat, ja 17 artiklan 7 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista tekijöistä. Komissio voi myös tunnustaa sellaiset harvinaisten, uhanalaisten tai erittäin uhanalaisten ekosysteemien tai lajien suojelualueet, jotka tunnustetaan kansainvälisissä sopimuksissa tai jotka kuuluvat hallitustenvälisten järjestöjen tai Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton laatimiin luetteloihin, 17 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuiksi alueiksi.”;

| c) | lisätään 5 kohtaan alakohdat seuraavasti:
  ”Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen vapaaehtoisten järjestelmien, jäljempänä ’vapaaehtoiset järjestelmät’, on säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa julkaistava luettelo sertifiointielimistään, joita käytetään riippumattomassa tarkastuksessa, ja ilmoitettava kunkin sertifiointielimen osalta sille tunnustamisen myöntänyt elin tai kansallinen viranomainen sekä sen suhteen seurantaa harjoittava elin tai kansallinen viranomainen.
  Erityisesti väärinkäytösten torjumiseksi komissio voi riskianalyysin tai tämän artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen kertomusten pohjalta tarkentaa riippumatonta tarkastusta koskevia vaatimuksia ja vaatia kaikilta vapaaehtoisilta järjestelmiltä kyseisten vaatimusten soveltamista. Tämä toteutetaan täytäntöönpanosäädöksillä, jotka hyväksytään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Säädöksissä asetetaan määräaika, johon mennessä vapaaehtoisten järjestelmien on pantava vaatimukset täytäntöön. Komissio voi kumota vapaaehtoisten järjestelmien hyväksymistä koskevat päätökset, mikäli järjestelmät eivät pane kyseisiä vaatimuksia täytäntöön säädetyssä määräajassa.”; |
| --- | --- |

c)

lisätään 5 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen vapaaehtoisten järjestelmien, jäljempänä ’vapaaehtoiset järjestelmät’, on säännöllisesti ja vähintään kerran vuodessa julkaistava luettelo sertifiointielimistään, joita käytetään riippumattomassa tarkastuksessa, ja ilmoitettava kunkin sertifiointielimen osalta sille tunnustamisen myöntänyt elin tai kansallinen viranomainen sekä sen suhteen seurantaa harjoittava elin tai kansallinen viranomainen.

Erityisesti väärinkäytösten torjumiseksi komissio voi riskianalyysin tai tämän artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen kertomusten pohjalta tarkentaa riippumatonta tarkastusta koskevia vaatimuksia ja vaatia kaikilta vapaaehtoisilta järjestelmiltä kyseisten vaatimusten soveltamista. Tämä toteutetaan täytäntöönpanosäädöksillä, jotka hyväksytään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Säädöksissä asetetaan määräaika, johon mennessä vapaaehtoisten järjestelmien on pantava vaatimukset täytäntöön. Komissio voi kumota vapaaehtoisten järjestelmien hyväksymistä koskevat päätökset, mikäli järjestelmät eivät pane kyseisiä vaatimuksia täytäntöön säädetyssä määräajassa.”;

| d) | korvataan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Tämän artiklan 4 kohdan mukaiset päätökset hyväksytään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Tällaiset päätökset tehdään enintään viideksi vuodeksi.
  Komissio vaatii, että jokainen vapaaehtoinen järjestelmä, josta tehdään päätös 4 kohdan mukaisesti, toimittaa komissiolle viimeistään 6 päivänä lokakuuta 2016 ja sen jälkeen vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta kertomuksen, joka kattaa kaikki tämän kohdan kolmannessa alakohdassa esitetyt seikat. Yleensä kertomus laaditaan edeltävästä kalenterivuodesta. Ensimmäisen kertomuksen on katettava vähintään kuuden kuukauden jakso 9 päivästä syyskuuta 2015 alkaen. Kertomuksen toimittamista koskevaa vaatimusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin vapaaehtoisiin järjestelmiin, jotka ovat olleet toiminnassa vähintään 12 kuukautta.
  Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 6 päivänä huhtikuuta 2017 ja sen jälkeen 23 artiklan 3 kohdan mukaisissa kertomuksissaan kertomuksen, jossa analysoidaan tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja kertomuksia, arvioidaan uudelleen 4 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tai sellaisten vapaaehtoisten järjestelmien toimintaa, joiden osalta on tehty tämän artiklan mukainen päätös, ja yksilöidään parhaat käytännöt. Kertomuksen on perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tietoihin, mukaan lukien sidosryhmien kuulemiseen perustuvat tiedot, sekä asianomaisten sopimusten ja järjestelmien soveltamisesta saatuihin käytännön kokemuksiin. Kertomuksessa on analysoitava: | yleisesti seuraavia seikkoja:






  a) | tarkastusten riippumattomuus, menettely ja tiheys sekä suhteessa siihen, mitä näistä seikoista mainittiin järjestelmää koskevassa aineistossa komission antaman asianomaista järjestelmää koskevan hyväksynnän yhteydessä, että suhteessa toimialan parhaisiin käytäntöihin; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Tämän artiklan 4 kohdan mukaiset päätökset hyväksytään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Tällaiset päätökset tehdään enintään viideksi vuodeksi.

Komissio vaatii, että jokainen vapaaehtoinen järjestelmä, josta tehdään päätös 4 kohdan mukaisesti, toimittaa komissiolle viimeistään 6 päivänä lokakuuta 2016 ja sen jälkeen vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta kertomuksen, joka kattaa kaikki tämän kohdan kolmannessa alakohdassa esitetyt seikat. Yleensä kertomus laaditaan edeltävästä kalenterivuodesta. Ensimmäisen kertomuksen on katettava vähintään kuuden kuukauden jakso 9 päivästä syyskuuta 2015 alkaen. Kertomuksen toimittamista koskevaa vaatimusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin vapaaehtoisiin järjestelmiin, jotka ovat olleet toiminnassa vähintään 12 kuukautta.

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 6 päivänä huhtikuuta 2017 ja sen jälkeen 23 artiklan 3 kohdan mukaisissa kertomuksissaan kertomuksen, jossa analysoidaan tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja kertomuksia, arvioidaan uudelleen 4 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tai sellaisten vapaaehtoisten järjestelmien toimintaa, joiden osalta on tehty tämän artiklan mukainen päätös, ja yksilöidään parhaat käytännöt. Kertomuksen on perustuttava parhaisiin saatavilla oleviin tietoihin, mukaan lukien sidosryhmien kuulemiseen perustuvat tiedot, sekä asianomaisten sopimusten ja järjestelmien soveltamisesta saatuihin käytännön kokemuksiin. Kertomuksessa on analysoitava:

yleisesti seuraavia seikkoja:

a)

tarkastusten riippumattomuus, menettely ja tiheys sekä suhteessa siihen, mitä näistä seikoista mainittiin järjestelmää koskevassa aineistossa komission antaman asianomaista järjestelmää koskevan hyväksynnän yhteydessä, että suhteessa toimialan parhaisiin käytäntöihin;

| b) | vaatimustenvastaisuuksien tunnistamiseen ja käsittelemiseen käytettyjen menetelmien saatavuus, kokemukset niiden käytöstä ja avoimuus, erityisesti vakavien väärinkäytösten tai väitettyjen vakavien väärinkäytösten käsittelemiseksi järjestelmän jäsenten taholla; |
| --- | --- |

b)

vaatimustenvastaisuuksien tunnistamiseen ja käsittelemiseen käytettyjen menetelmien saatavuus, kokemukset niiden käytöstä ja avoimuus, erityisesti vakavien väärinkäytösten tai väitettyjen vakavien väärinkäytösten käsittelemiseksi järjestelmän jäsenten taholla;

| c) | avoimuus erityisesti järjestelmän käytettävyydessä, raaka-aineiden alkuperämaiden ja -alueiden osalta käytettäville kielille tehtyjen käännösten saatavuus, sertifioidut toimijat ja asiaankuuluvat sertifikaatit sisältävän luettelon sekä tarkastuskertomusten saatavuus; |
| --- | --- |

c)

avoimuus erityisesti järjestelmän käytettävyydessä, raaka-aineiden alkuperämaiden ja -alueiden osalta käytettäville kielille tehtyjen käännösten saatavuus, sertifioidut toimijat ja asiaankuuluvat sertifikaatit sisältävän luettelon sekä tarkastuskertomusten saatavuus;

| d) | eri sidosryhmien osallistuminen, etenkin alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen kuuleminen ennen päätöksentekoa järjestelmän laadinnan ja arvioinnin sekä tarkastusten yhteydessä sekä niiden antamaan palautteeseen vastaaminen; |
| --- | --- |

d)

eri sidosryhmien osallistuminen, etenkin alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen kuuleminen ennen päätöksentekoa järjestelmän laadinnan ja arvioinnin sekä tarkastusten yhteydessä sekä niiden antamaan palautteeseen vastaaminen;

| e) | järjestelmän yleinen luotettavuus erityisesti tarkastajien ja asianomaisten järjestelmäelinten akkreditointia, hyväksyntää ja riippumattomuutta koskevien sääntöjen osalta; |
| --- | --- |

e)

järjestelmän yleinen luotettavuus erityisesti tarkastajien ja asianomaisten järjestelmäelinten akkreditointia, hyväksyntää ja riippumattomuutta koskevien sääntöjen osalta;

| f) | järjestelmän markkinakartoitukset, sertifioitujen raaka-aineiden ja biopolttoaineiden määrät alkuperämaittain ja tyypeittäin, osallistujien lukumäärä; |
| --- | --- |

f)

järjestelmän markkinakartoitukset, sertifioitujen raaka-aineiden ja biopolttoaineiden määrät alkuperämaittain ja tyypeittäin, osallistujien lukumäärä;

| g) | järjestelmän, joka pitää lukua todisteista järjestelmän jäsenelleen tai jäsenilleen vahvistamasta kestävyyskriteerienmukaisuudesta, täytäntöönpanon helppous ja tehokkuus, koska järjestelmällä on tarkoitus torjua petollista toimintaa, erityisesti väärinkäytösepäilyjen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseksi ja käsittelemiseksi sekä niiden edellyttämien jatkotoimien toteuttamiseksi, ja tarvittaessa havaittujen väärinkäytösten ja sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä; |
| --- | --- |

g)

järjestelmän, joka pitää lukua todisteista järjestelmän jäsenelleen tai jäsenilleen vahvistamasta kestävyyskriteerienmukaisuudesta, täytäntöönpanon helppous ja tehokkuus, koska järjestelmällä on tarkoitus torjua petollista toimintaa, erityisesti väärinkäytösepäilyjen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseksi ja käsittelemiseksi sekä niiden edellyttämien jatkotoimien toteuttamiseksi, ja tarvittaessa havaittujen väärinkäytösten ja sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä;

| | ja erityisesti seuraavia seikkoja:






  h) | elinten käytettävissä olevat vaihtoehdot sertifiointielinten tunnustamista ja seurantaa koskevan luvan saamiseksi; |
| --- | --- | --- |

ja erityisesti seuraavia seikkoja:

h)

elinten käytettävissä olevat vaihtoehdot sertifiointielinten tunnustamista ja seurantaa koskevan luvan saamiseksi;

| i) | sertifiointielinten tunnustamista tai akkreditointia koskevat kriteerit; |
| --- | --- |

i)

sertifiointielinten tunnustamista tai akkreditointia koskevat kriteerit;

| j) | säännöt, joiden mukaisesti sertifiointielinten seuranta on määrä suorittaa; |
| --- | --- |

j)

säännöt, joiden mukaisesti sertifiointielinten seuranta on määrä suorittaa;

| k) | tavat parhaiden käytäntöjen edistämisen helpottamiseksi tai parantamiseksi. |
| --- | --- |

k)

tavat parhaiden käytäntöjen edistämisen helpottamiseksi tai parantamiseksi.

Komissio julkistaa vapaaehtoisien järjestelmien laatimat kertomukset kootusti tai tarvittaessa kokonaisuudessaan 24 artiklassa tarkoitetulla avoimuusfoorumilla.

Jäsenvaltio voi ilmoittaa kansallisesta järjestelmästään komissiolle. Komissio antaa etusijan tällaisen järjestelmän arvioinnille. Päätös siitä, onko tällainen ilmoitettu kansallinen järjestelmä tässä direktiivissä säädettyjen edellytysten mukainen, hyväksytään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen, jotta helpotetaan biopolttoaineita ja bionesteitä koskevien kestävyyskriteerien noudattamisen todentamisjärjestelmien vastavuoroista kahdenvälistä tai monenvälistä tunnustamista. Kun päätös on myönteinen, tämän artiklan mukaisesti perustetut järjestelmät eivät saa kieltäytyä vastavuoroisesta tunnustamisesta kyseisen jäsenvaltion järjestelmän kanssa 17 artiklan 2–5 kohdassa vahvistettujen kestävyyskriteerien noudattamisen todentamisen suhteen.”;

| e) | korvataan 8 kohta seuraavasti:
  ”8.   Komissio tutkii jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan 17 artiklan soveltamista tietyn biopolttoainelähteen osalta ja tekee kuuden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen päätöksen siitä, voiko kyseinen jäsenvaltio ottaa kyseisestä lähteestä olevan biopolttoaineen huomioon 17 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa.” |
| --- | --- |

e)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Komissio tutkii jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan 17 artiklan soveltamista tietyn biopolttoainelähteen osalta ja tekee kuuden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen päätöksen siitä, voiko kyseinen jäsenvaltio ottaa kyseisestä lähteestä olevan biopolttoaineen huomioon 17 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa.”

| 7) | Muutetaan 19 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3, 4 ja 5 kohta seuraavasti:
  ”3.   Maatalouden raaka-aineiden viljelystä peräisin olevat tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt voidaan jäsenvaltioiden osalta ilmoittaa komissiolle 2 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa, ja unionin ulkopuolisten alueiden osalta nämä päästöt voidaan ilmoittaa 2 kohdassa tarkoitettuja kertomuksia vastaavissa, toimivaltaisten elinten laatimissa kertomuksissa.
  4.   Komissio voi päättää 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksyttävällä täytäntöönpanosäädöksellä, että tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kertomukset sisältävät 17 artiklan 2 kohdan soveltamisen kannalta tarkkaa tietoa, jonka pohjalta voidaan mitata kyseisillä alueilla tyypillisesti tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden raaka-aineiden viljelyyn liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä.
  5.   Komissio laatii ja julkaisee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 ja tämän jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen liitteessä V olevassa B ja E osassa esitetyistä arvioiduista tyypillisistä arvoista ja oletusarvoista kiinnittäen erityistä huomiota kuljetusten ja jalostuksen kasvihuonekaasupäästöihin.
  Mikäli ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kertomukset osoittavat, että liitteessä V olevassa B ja E osassa esitettyjä arvioituja tyypillisiä arvoja ja oletusarvoja on ehkä aiheellista mukauttaa viimeisimpien tieteellisten tietojen pohjalta, komissio toimittaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 19 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3, 4 ja 5 kohta seuraavasti:

”3.   Maatalouden raaka-aineiden viljelystä peräisin olevat tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt voidaan jäsenvaltioiden osalta ilmoittaa komissiolle 2 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa, ja unionin ulkopuolisten alueiden osalta nämä päästöt voidaan ilmoittaa 2 kohdassa tarkoitettuja kertomuksia vastaavissa, toimivaltaisten elinten laatimissa kertomuksissa.

4.   Komissio voi päättää 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen hyväksyttävällä täytäntöönpanosäädöksellä, että tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kertomukset sisältävät 17 artiklan 2 kohdan soveltamisen kannalta tarkkaa tietoa, jonka pohjalta voidaan mitata kyseisillä alueilla tyypillisesti tuotettujen biopolttoaineiden ja bionesteiden raaka-aineiden viljelyyn liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä.

5.   Komissio laatii ja julkaisee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 ja tämän jälkeen joka toinen vuosi kertomuksen liitteessä V olevassa B ja E osassa esitetyistä arvioiduista tyypillisistä arvoista ja oletusarvoista kiinnittäen erityistä huomiota kuljetusten ja jalostuksen kasvihuonekaasupäästöihin.

Mikäli ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kertomukset osoittavat, että liitteessä V olevassa B ja E osassa esitettyjä arvioituja tyypillisiä arvoja ja oletusarvoja on ehkä aiheellista mukauttaa viimeisimpien tieteellisten tietojen pohjalta, komissio toimittaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”;

| b) | kumotaan 6 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 6 kohta;

| c) | korvataan 7 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:
  ”7.   Komissio tarkastelee uudelleen liitettä V lisätäkseen perustelluissa tapauksissa muita, samaa tai muuta raaka-ainetta käyttäviä biopolttoaineiden tuotantoketjuja koskevat arvot. Uudelleentarkastelussa on myös tarkasteltava liitteessä V olevassa C osassa vahvistetun menettelyn muuttamista erityisesti seuraavilta osin:






  — | jätteiden ja tähteiden huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 7 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:

”7.   Komissio tarkastelee uudelleen liitettä V lisätäkseen perustelluissa tapauksissa muita, samaa tai muuta raaka-ainetta käyttäviä biopolttoaineiden tuotantoketjuja koskevat arvot. Uudelleentarkastelussa on myös tarkasteltava liitteessä V olevassa C osassa vahvistetun menettelyn muuttamista erityisesti seuraavilta osin:

—

jätteiden ja tähteiden huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä;

| — | sivutuotteiden huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä; |
| --- | --- |

—

sivutuotteiden huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä;

| — | sähkön ja lämmön yhteistuotannon huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä; ja |
| --- | --- |

—

sähkön ja lämmön yhteistuotannon huomioon ottamiseksi käytetty menetelmä; ja

| — | viljelykasvien tähteiden asema sivutuotteina. |
| --- | --- |

—

viljelykasvien tähteiden asema sivutuotteina.

Kasvi- tai eläinöljyjätteestä valmistettuun biodieseliin sovellettavia oletusarvoja tarkistetaan mahdollisimman pian. Mikäli komission uudelleentarkastelussa päädytään siihen, että liitettä V olisi täydennettävä, siirretään komissiolle valta antaa 25 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä arvioitujen tyypillisten arvojen ja oletusarvojen lisäämiseksi, mutta ei poistamiseksi tai muuttamiseksi, liitteessä V olevaan A, B, D ja E osaan niille biopolttoaine- ja bionesteketjuille, joita nimenomaisesti koskevia arvoja ei ole vielä sisällytetty kyseiseen liitteeseen.”;

| d) | korvataan 8 kohta seuraavasti:
  ”8.   Jotta voidaan varmistaa liitteessä V olevan C osan 9 kohdan yhdenmukainen soveltaminen, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja määritelmät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Jotta voidaan varmistaa liitteessä V olevan C osan 9 kohdan yhdenmukainen soveltaminen, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan yksityiskohtaiset tekniset eritelmät ja määritelmät. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

| 8) | Kumotaan 21 artikla. |
| --- | --- |

8)

Kumotaan 21 artikla.

| 9) | Muutetaan 22 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:






  a) | korvataan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | liitteessä IX luetelluista raaka-aineista valmistettujen biopolttoaineiden kehitys ja osuus, mukaan lukien varojen arviointi, jossa keskitytään elintarvikkeiden ja rehun tuotannon biopolttoaineiden tuotannolla korvaamisen vaikutukseen liittyviin kestävyysnäkökohtiin, ottaen huomioon direktiivissä 2008/98/EY vahvistetun jätehierarkian periaatteet ja biomassaa koskevan porrastetun käytön periaate alueellisten ja paikallisten taloudellisten ja teknisten olosuhteiden mukaisesti, tarvittavien hiilivarantojen säilyttäminen maaperässä sekä maaperän ja ekosysteemien laadun säilyttäminen;” |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 22 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

a)

korvataan i alakohta seuraavasti:

”i)

liitteessä IX luetelluista raaka-aineista valmistettujen biopolttoaineiden kehitys ja osuus, mukaan lukien varojen arviointi, jossa keskitytään elintarvikkeiden ja rehun tuotannon biopolttoaineiden tuotannolla korvaamisen vaikutukseen liittyviin kestävyysnäkökohtiin, ottaen huomioon direktiivissä 2008/98/EY vahvistetun jätehierarkian periaatteet ja biomassaa koskevan porrastetun käytön periaate alueellisten ja paikallisten taloudellisten ja teknisten olosuhteiden mukaisesti, tarvittavien hiilivarantojen säilyttäminen maaperässä sekä maaperän ja ekosysteemien laadun säilyttäminen;”

| b) | lisätään alakohta seuraavasti:






  ”o) | biopolttoaineiden ja bionesteiden määrät liitteessä VIII olevassa A osassa lueteltujen raaka-aineryhmien kutakin luokkaa vastaavina energiayksikköinä, jotka kyseinen jäsenvaltio on ottanut huomioon noudattaakseen 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 3 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä tavoitteita.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään alakohta seuraavasti:

”o)

biopolttoaineiden ja bionesteiden määrät liitteessä VIII olevassa A osassa lueteltujen raaka-aineryhmien kutakin luokkaa vastaavina energiayksikköinä, jotka kyseinen jäsenvaltio on ottanut huomioon noudattaakseen 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 3 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä tavoitteita.”

| 10) | Muutetaan 23 artikla seuraavasti:






  a) | poistetaan 1 kohdan viimeinen virke; |
| --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 23 artikla seuraavasti:

a)

poistetaan 1 kohdan viimeinen virke;

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Biopolttoaineiden ja bionesteiden käytöstä saatavia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä koskevissa kertomuksissaan komissio käyttää jäsenvaltioiden 22 artiklan 1 kohdan o alakohdan mukaisesti ilmoittamia määriä, mukaan lukien liitteessä VIII tarkoitetut epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavat keskiarvot ja herkkyysanalyysillä määritetty vaihteluväli. Komissio julkistaa tiedot epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavista keskiarvoista ja herkkyysanalyysillä määritetystä vaihteluvälistä. Lisäksi komissio esittää näkemyksensä siitä, muuttuuko suoria päästövähennyksiä koskeva arvio ja miten, jos sivutuotteet otettaisiin huomioon korvausmenetelmän avulla.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Biopolttoaineiden ja bionesteiden käytöstä saatavia kasvihuonekaasupäästövähennyksiä koskevissa kertomuksissaan komissio käyttää jäsenvaltioiden 22 artiklan 1 kohdan o alakohdan mukaisesti ilmoittamia määriä, mukaan lukien liitteessä VIII tarkoitetut epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavat keskiarvot ja herkkyysanalyysillä määritetty vaihteluväli. Komissio julkistaa tiedot epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen alustavista keskiarvoista ja herkkyysanalyysillä määritetystä vaihteluvälistä. Lisäksi komissio esittää näkemyksensä siitä, muuttuuko suoria päästövähennyksiä koskeva arvio ja miten, jos sivutuotteet otettaisiin huomioon korvausmenetelmän avulla.”;

| c) | korvataan 5 kohdan e ja f alakohta seuraavasti:






  ”e) | liitteessä IX luetelluista raaka-aineista valmistettujen biopolttoaineiden saatavuus ja kestävyys, mukaan lukien arviointi elintarvikkeiden ja rehun tuotannon biopolttoaineiden tuotannolla korvaamisen vaikutuksesta, ottaen huomioon direktiivissä 2008/98/EY vahvistetun jätehierarkian periaatteet ja biomassaa koskevan porrastetun käytön periaate alueellisten ja paikallisten taloudellisten ja teknisten olosuhteiden mukaisesti, tarvittavien hiilivarantojen säilyttäminen maaperässä sekä maaperän ja ekosysteemien laadun säilyttäminen; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 5 kohdan e ja f alakohta seuraavasti:

”e)

liitteessä IX luetelluista raaka-aineista valmistettujen biopolttoaineiden saatavuus ja kestävyys, mukaan lukien arviointi elintarvikkeiden ja rehun tuotannon biopolttoaineiden tuotannolla korvaamisen vaikutuksesta, ottaen huomioon direktiivissä 2008/98/EY vahvistetun jätehierarkian periaatteet ja biomassaa koskevan porrastetun käytön periaate alueellisten ja paikallisten taloudellisten ja teknisten olosuhteiden mukaisesti, tarvittavien hiilivarantojen säilyttäminen maaperässä sekä maaperän ja ekosysteemien laadun säilyttäminen;

| f) | tiedot ja analyysi saatavilla olevista tieteellisistä tutkimustuloksista, jotka koskevat epäsuoria maankäytön muutoksia kaikissa tuotantoketjuissa, sekä arvio siitä, voidaanko epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen perustana olevassa analyysissä määriteltyä epävarmuutta vähentää ja voidaanko unionin politiikkojen, kuten ympäristö-, ilmasto- ja maatalouspolitiikkojen, mahdolliset vaikutukset ottaa huomioon; ja |
| --- | --- |

f)

tiedot ja analyysi saatavilla olevista tieteellisistä tutkimustuloksista, jotka koskevat epäsuoria maankäytön muutoksia kaikissa tuotantoketjuissa, sekä arvio siitä, voidaanko epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen perustana olevassa analyysissä määriteltyä epävarmuutta vähentää ja voidaanko unionin politiikkojen, kuten ympäristö-, ilmasto- ja maatalouspolitiikkojen, mahdolliset vaikutukset ottaa huomioon; ja

| g) | tekninen kehitys ja muista kuin ravintona käytettävistä energiakasveista, joita viljellään pääasiassa energiakäyttöön, unionissa tuotettavien biopolttoaineiden ja bionesteiden käyttöä sekä taloudellisia vaikutuksia ja ympäristövaikutuksia koskevan tiedon saatavuus.”; |
| --- | --- |

g)

tekninen kehitys ja muista kuin ravintona käytettävistä energiakasveista, joita viljellään pääasiassa energiakäyttöön, unionissa tuotettavien biopolttoaineiden ja bionesteiden käyttöä sekä taloudellisia vaikutuksia ja ympäristövaikutuksia koskevan tiedon saatavuus.”;

| d) | korvataan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | edellä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden osalta seuraavien näkökohtien uudelleentarkastelu:






  i) | tavoitteen saavuttamiseksi toteutettavien toimenpiteiden kustannustehokkuus; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

korvataan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

edellä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden osalta seuraavien näkökohtien uudelleentarkastelu:

i)

tavoitteen saavuttamiseksi toteutettavien toimenpiteiden kustannustehokkuus;

| ii) | tavoitteiden saavuttamismahdollisuuksien arviointi, samalla kun varmistetaan biopolttoaineiden tuotannon kestävyys unionissa ja kolmansissa maissa sekä otetaan huomioon taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä ympäristövaikutukset, mukaan lukien epäsuorat vaikutukset ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat vaikutukset, ja toisen sukupolven biopolttoaineiden kaupallinen saatavuus; |
| --- | --- |

ii)

tavoitteiden saavuttamismahdollisuuksien arviointi, samalla kun varmistetaan biopolttoaineiden tuotannon kestävyys unionissa ja kolmansissa maissa sekä otetaan huomioon taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä ympäristövaikutukset, mukaan lukien epäsuorat vaikutukset ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat vaikutukset, ja toisen sukupolven biopolttoaineiden kaupallinen saatavuus;

| iii) | tavoitteiden täytäntöönpanon vaikutukset kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saatavuuteen; |
| --- | --- |

iii)

tavoitteiden täytäntöönpanon vaikutukset kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saatavuuteen;

| iv) | sähkö-, hybridi- ja vetyajoneuvojen kaupallinen saatavuus sekä menetelmä, joka on valittu liikennealalla kulutettavan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden laskemiseksi; |
| --- | --- |

iv)

sähkö-, hybridi- ja vetyajoneuvojen kaupallinen saatavuus sekä menetelmä, joka on valittu liikennealalla kulutettavan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden laskemiseksi;

| v) | erityisten markkinatilanteiden arviointi, ottaen huomioon varsinkin markkinat, joilla liikenteen polttoaineiden osuus energian loppukulutuksesta on yli puolet, ja tuoduista biopolttoaineista täysin riippuvaiset markkinat;”. |
| --- | --- |

v)

erityisten markkinatilanteiden arviointi, ottaen huomioon varsinkin markkinat, joilla liikenteen polttoaineiden osuus energian loppukulutuksesta on yli puolet, ja tuoduista biopolttoaineista täysin riippuvaiset markkinat;”.

| 11) | Korvataan 25 artikla seuraavasti:
  ”25 artikla
  Komiteamenettely
  1.   Komissiota avustaa uusiutuvia energialähteitä käsittelevä komitea, lukuun ottamatta 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (12) tarkoitettu komitea.
  2.   Komissiota avustaa biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä koskevissa asioissa biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
  3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
  Jos komiteat eivät anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

  (12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”" |
| --- | --- |

11)

Korvataan 25 artikla seuraavasti:

”25 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa uusiutuvia energialähteitä käsittelevä komitea, lukuun ottamatta 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. Tämä komitea on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (12) tarkoitettu komitea.

2.   Komissiota avustaa biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä koskevissa asioissa biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyttä käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

Jos komiteat eivät anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).”"

| 12) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”25 a artikla
  Siirretyn säädösvallan käyttäminen
  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
  2.   Siirretään komissiolle 5 päivästä lokakuuta 2015 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 5 kohdassa, 5 artiklan 5 kohdassa ja 19 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 5 kohdassa, 5 artiklan 5 kohdassa ja 19 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
  4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  5.   Edellä olevien 3 artiklan 5 kohdan, 5 artiklan 5 kohdan ja 19 artiklan 7 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.” |
| --- | --- |

12)

Lisätään artikla seuraavasti:

”25 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 5 päivästä lokakuuta 2015 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 5 kohdassa, 5 artiklan 5 kohdassa ja 19 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 5 kohdassa, 5 artiklan 5 kohdassa ja 19 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevien 3 artiklan 5 kohdan, 5 artiklan 5 kohdan ja 19 artiklan 7 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”

| 13) | Muutetaan liite V ja lisätään liitteet VIII ja IX tämän direktiivin liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

13)

Muutetaan liite V ja lisätään liitteet VIII ja IX tämän direktiivin liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan maata käyttämättömistä raaka-aineista ja muista kuin ravintona käytettävistä viljelykasveista tuotettujen kustannustehokkaiden biopolttoaineiden riittävää saatavuutta unionin markkinoilla vuoteen 2020 mennessä sekä niiden ympäristövaikutuksia sekä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, mukaan lukien täydentävien kriteerien tarve niiden kestävyyden varmistamiseksi, ja jossa lisäksi arvioidaan parasta saatavilla olevaa tieteellistä näyttöä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä, joita biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon liittyy. Kertomukseen on liitettävä tarvittaessa ehdotuksia lisätoimenpiteiksi ottaen huomioon taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat sekä ympäristönäkökohdat.

2.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan parhaan ja viimeisimmän saatavilla olevan tieteellisen näytön pohjalta

| a) | kuinka hyvin tällä direktiivillä käyttöön otetuilla toimenpiteillä on onnistuttu rajoittamaan biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä. Tältä osin kertomukseen on lisäksi sisällytettävä biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä laaditun mallintamisen tuloksiin vaikuttavia tärkeimpiä olettamuksia koskevat uusimmat käytettävissä olevat tiedot, mukaan luettuna maatalouden satojen ja tuottavuuden mitatut suuntaukset, osoitukset sivutuotteille ja todetut maankäytön kokonaismuutokset ja metsäkadon määrät, ja unionin politiikkojen, kuten ympäristö-, ilmasto- ja maatalouspolitiikkojen, mahdolliset vaikutukset, varmistaen sidosryhmien osallistuminen uudelleenarviointiin; |
| --- | --- |

a)

kuinka hyvin tällä direktiivillä käyttöön otetuilla toimenpiteillä on onnistuttu rajoittamaan biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä. Tältä osin kertomukseen on lisäksi sisällytettävä biopolttoaineiden ja bionesteiden tuotantoon liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvista kasvihuonekaasupäästöistä laaditun mallintamisen tuloksiin vaikuttavia tärkeimpiä olettamuksia koskevat uusimmat käytettävissä olevat tiedot, mukaan luettuna maatalouden satojen ja tuottavuuden mitatut suuntaukset, osoitukset sivutuotteille ja todetut maankäytön kokonaismuutokset ja metsäkadon määrät, ja unionin politiikkojen, kuten ympäristö-, ilmasto- ja maatalouspolitiikkojen, mahdolliset vaikutukset, varmistaen sidosryhmien osallistuminen uudelleenarviointiin;

| b) | maata käyttämättömistä raaka-aineista ja muista kuin ravintona käytettävistä viljelykasveista tuotetuille biopolttoaineille direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen kannustimien vaikuttuvuutta, mukaan lukien se, onko odotettavissa, että unionissa kokonaisuudessaan kulutetaan energiasisältönä mitattuna 0,5 prosenttiyksikköä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudesta kaikissa liikennemuodoissa vuonna 2020 liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotettuja biopolttoaineita ja siinä lueteltuja muita polttoaineita käyttäen; |
| --- | --- |

b)

maata käyttämättömistä raaka-aineista ja muista kuin ravintona käytettävistä viljelykasveista tuotetuille biopolttoaineille direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen kannustimien vaikuttuvuutta, mukaan lukien se, onko odotettavissa, että unionissa kokonaisuudessaan kulutetaan energiasisältönä mitattuna 0,5 prosenttiyksikköä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudesta kaikissa liikennemuodoissa vuonna 2020 liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotettuja biopolttoaineita ja siinä lueteltuja muita polttoaineita käyttäen;

| c) | biomassan kysynnän lisääntymisen vaikutusta biomassaa käyttäviin aloihin; |
| --- | --- |

c)

biomassan kysynnän lisääntymisen vaikutusta biomassaa käyttäviin aloihin;

| d) | mahdollisuutta asettaa kriteerit sellaisten biopolttoaineiden ja bionesteiden tunnistamiseksi ja sertifioimiseksi, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoraa maankäytön muutosta ja jotka on tuotettu direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY säädettyjen kestävyyskriteerien mukaisesti, jotta voidaan tarvittaessa mukauttaa direktiivin 98/70/EY liitettä V ja direktiivin 2009/28/EY liitettä VIII; |
| --- | --- |

d)

mahdollisuutta asettaa kriteerit sellaisten biopolttoaineiden ja bionesteiden tunnistamiseksi ja sertifioimiseksi, joista todennäköisesti ei aiheudu epäsuoraa maankäytön muutosta ja jotka on tuotettu direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY säädettyjen kestävyyskriteerien mukaisesti, jotta voidaan tarvittaessa mukauttaa direktiivin 98/70/EY liitettä V ja direktiivin 2009/28/EY liitettä VIII;

| e) | muiden kuin ravintona käytettävien kasvien, joita viljellään pääasiassa energiakäyttöön, lisääntyneen tuotannon ja käytön mahdollisia taloudellisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä ja riskejä käyttämällä myös nykyisiä hankkeita koskevia tietoja; |
| --- | --- |

e)

muiden kuin ravintona käytettävien kasvien, joita viljellään pääasiassa energiakäyttöön, lisääntyneen tuotannon ja käytön mahdollisia taloudellisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä ja riskejä käyttämällä myös nykyisiä hankkeita koskevia tietoja;

| f) | bioetanolin ja biodieselin suhteellista osuutta unionin markkinoilla ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuutta bensiinissä. Komissio arvioi myös tekijöitä, jotka vaikuttavat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuteen bensiinissä, sekä mahdollisia käytön esteitä. Arvioinnin on sisällettävä kustannukset, polttoainestandardit, infrastruktuuri ja ilmasto-olosuhteet. Komissio voi tarvittaessa antaa suosituksia siitä, kuinka todetut esteet voidaan poistaa; ja |
| --- | --- |

f)

bioetanolin ja biodieselin suhteellista osuutta unionin markkinoilla ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuutta bensiinissä. Komissio arvioi myös tekijöitä, jotka vaikuttavat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuteen bensiinissä, sekä mahdollisia käytön esteitä. Arvioinnin on sisällettävä kustannukset, polttoainestandardit, infrastruktuuri ja ilmasto-olosuhteet. Komissio voi tarvittaessa antaa suosituksia siitä, kuinka todetut esteet voidaan poistaa; ja

| g) | määritetään, mitkä jäsenvaltiot ovat päättäneet rajoittaa viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen biopolttoaineiden määrää direktiivin 98/70/EY 7 a artiklassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi ja onko tullut esiin ongelmia, jotka liittyvät direktiivin 98/70/EY 7 a artiklassa asetetun tavoitteen toteuttamiseen tai saavuttamiseen. Komissio arvioi myös, missä määrin viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettuja biopolttoaineita on tarjolla direktiivin 98/70/EY 7 a artiklassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi sitä tasoa enemmän, joka voi edistää direktiivin 2009/28/EY tavoitteiden saavuttamista. Arvioinnin on sisällettävä arvio epäsuoran maankäytön muutoksen vaikutuksesta ja jäsenvaltioiden omaksuman lähestymistavan kustannustehokkuudesta. |
| --- | --- |

g)

määritetään, mitkä jäsenvaltiot ovat päättäneet rajoittaa viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettujen biopolttoaineiden määrää direktiivin 98/70/EY 7 a artiklassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi ja onko tullut esiin ongelmia, jotka liittyvät direktiivin 98/70/EY 7 a artiklassa asetetun tavoitteen toteuttamiseen tai saavuttamiseen. Komissio arvioi myös, missä määrin viljakasveista ja muista paljon tärkkelystä sisältävistä viljelykasveista, sokerikasveista ja öljykasveista sekä maatalousmaalla pääasiassa energiakäyttöön viljellyistä pääviljelykasveista tuotettuja biopolttoaineita on tarjolla direktiivin 98/70/EY 7 a artiklassa asetetun tavoitteen saavuttamiseksi sitä tasoa enemmän, joka voi edistää direktiivin 2009/28/EY tavoitteiden saavuttamista. Arvioinnin on sisällettävä arvio epäsuoran maankäytön muutoksen vaikutuksesta ja jäsenvaltioiden omaksuman lähestymistavan kustannustehokkuudesta.

Kertomuksessa myös annetaan tarvittaessa tietoa siitä, onko saatavilla rahoitusta ja muita toimenpiteitä, joilla tuetaan edistymistä sen suhteen, että liitteessä IX olevassa A osassa luetelluista raaka-aineista tuotettujen biopolttoaineiden ja siinä lueteltujen muiden polttoaineiden osuus energiasisältönä mitattuna on unionissa niin pian kuin mahdollista 0,5 prosenttiyksikköä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuudesta kaikissa liikennemuodoissa, jos se on teknisesti mahdollista ja taloudellisesti kannattavaa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia, jotka perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen näyttöön ja joissa esitetään

| a) | epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia arvioituja päästöjä koskevien tekijöiden sisällyttämistä direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY säädettyihin kestävyyskriteereihin; |
| --- | --- |

a)

epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvia arvioituja päästöjä koskevien tekijöiden sisällyttämistä direktiiveissä 98/70/EY ja 2009/28/EY säädettyihin kestävyyskriteereihin;

| b) | lisätoimenpiteiden käyttöönottoa väärinkäytösten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, mukaan lukien täydentävät toimenpiteet unionin tasolla; |
| --- | --- |

b)

lisätoimenpiteiden käyttöönottoa väärinkäytösten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, mukaan lukien täydentävät toimenpiteet unionin tasolla;

| c) | kestävien biopolttoaineiden edistämistä vuoden 2020 jälkeen teknologianeutraalilla tavalla vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

kestävien biopolttoaineiden edistämistä vuoden 2020 jälkeen teknologianeutraalilla tavalla vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden yhteydessä.

3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen direktiivien 98/70/EY ja 2009/28/EY vapaaehtoisia järjestelmiä koskevien säännösten muuttamisesta parhaiden käytäntöjen edistämiseksi, mikäli se on direktiivin 98/70/EY 7 c artiklan 6 kohdan toisen alakohdan ja direktiivin 2009/28/EY 18 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan mukaisten vapaaehtoisten järjestelmien toimittamien kertomusten valossa asianmukaista.

4 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 10 päivänä syyskuuta 2017. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. Tällöin jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 4 kohdan e alakohdan mukaisesti asetetut kansalliset tavoitteensa ja tarvittaessa kansallisen tavoitteensa poikkeaminen kyseisessä alakohdassa tarkoitetusta viitearvosta sekä poikkeamisen perustelut.

Jäsenvaltioiden on vuonna 2020 raportoitava komissiolle, miten ne ovat saavuttaneet direktiivin 2009/28/EY 3 artiklan 4 kohdan e alakohdan mukaisesti asetetut kansalliset tavoitteensa, ja siltä osin kuin näitä tavoitteita ei ole saavutettu, ilmoitettava syyt siihen, miksi niitä ei ole saavutettu.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 9 päivänä syyskuuta 2015.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  EUVL C 198, 10.7.2013, s. 56.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. syyskuuta 2013 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 9. joulukuuta 2014 (EUVL C 50, 12.2.2015, s. 1). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 28. huhtikuuta 2015 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 13. heinäkuuta 2015.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/70/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta (EYVL L 350, 28.12.1998, s. 58).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

(8)  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

8

---

LIITE I

Muutetaan direktiivin 98/70/EY liitteet seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteessä IV olevan C osan 7 kohta seuraavasti:






  ”7. | Maankäytön muutoksista johtuneista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvat annualisoidut päästöt, el, lasketaan jakamalla kokonaispäästöt tasaisesti 20 vuodelle. Näiden päästöjen laskemisessa käytetään seuraavaa sääntöä:

  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB,

   (1)

  jossa







  el | = | maankäytön muutoksista johtuvista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvat annualisoidut päästöt (ilmaistuna hiilidioksidiekvivalenttimassana (grammoina) biopolttoaineen energiayksikköä (megajouleina) kohti). ’Viljelymaa’ (2) ja ’monivuotisten kasvien viljelymaa’ (3) on katsottava yhdeksi maankäytöksi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | vertailumaankäyttötapaan liittyvä hiilivaranto pinta-alayksikköä kohti (ilmaistuna hiilimassana (tonneina) pinta-alayksikköä kohti, mukaan lukien sekä maaperä että kasvillisuus). Vertailun pohjana on maankäyttö tammikuussa 2008 tai 20 vuotta ennen raaka-aineen hankkimista, sen mukaan, kumpi ajankohdista on myöhäisempi; |
| CSA | = | tämänhetkiseen maankäyttöön liittyvä hiilivaranto pinta-alayksikköä kohti (ilmaistuna hiilimassana (tonneina) pinta-alayksikköä kohti, mukaan lukien sekä maaperä että kasvillisuus). Jos hiilivaranto kumuloituu yli vuoden mittaisen jakson aikana, CSA:lle määritetty arvo on arvioitu varanto pinta-alayksikköä kohti 20 vuoden jälkeen tai sadon ollessa kypsä, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi; |
| P | = | viljelykasvin tuottavuus (ilmaistuna biopolttoaineen energiana pinta-alayksikköä kohti vuodessa); ja |
| eB | = | hyvitys 29 gCO2eq/MJ biopolttoaineesta, jos biomassa on saatu huonontuneesta ja sittemmin kunnostetusta maasta 8 kohdan edellytysten mukaisesti. |

1)

Korvataan liitteessä IV olevan C osan 7 kohta seuraavasti:

”7.

Maankäytön muutoksista johtuneista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvat annualisoidut päästöt, el, lasketaan jakamalla kokonaispäästöt tasaisesti 20 vuodelle. Näiden päästöjen laskemisessa käytetään seuraavaa sääntöä:

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB,

   (1)

jossa

el

=

maankäytön muutoksista johtuvista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvat annualisoidut päästöt (ilmaistuna hiilidioksidiekvivalenttimassana (grammoina) biopolttoaineen energiayksikköä (megajouleina) kohti). ’Viljelymaa’ (2) ja ’monivuotisten kasvien viljelymaa’ (3) on katsottava yhdeksi maankäytöksi;

CSR

=

vertailumaankäyttötapaan liittyvä hiilivaranto pinta-alayksikköä kohti (ilmaistuna hiilimassana (tonneina) pinta-alayksikköä kohti, mukaan lukien sekä maaperä että kasvillisuus). Vertailun pohjana on maankäyttö tammikuussa 2008 tai 20 vuotta ennen raaka-aineen hankkimista, sen mukaan, kumpi ajankohdista on myöhäisempi;

CSA

=

tämänhetkiseen maankäyttöön liittyvä hiilivaranto pinta-alayksikköä kohti (ilmaistuna hiilimassana (tonneina) pinta-alayksikköä kohti, mukaan lukien sekä maaperä että kasvillisuus). Jos hiilivaranto kumuloituu yli vuoden mittaisen jakson aikana, CSA:lle määritetty arvo on arvioitu varanto pinta-alayksikköä kohti 20 vuoden jälkeen tai sadon ollessa kypsä, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi;

P

=

viljelykasvin tuottavuus (ilmaistuna biopolttoaineen energiana pinta-alayksikköä kohti vuodessa); ja

eB

=

hyvitys 29 gCO2eq/MJ biopolttoaineesta, jos biomassa on saatu huonontuneesta ja sittemmin kunnostetusta maasta 8 kohdan edellytysten mukaisesti.

(1)  Luku, joka saadaan jakamalla hiilidioksidin molekyylipaino (44,010 g/mol) hiilen molekyylipainolla (12,011 g/mol), on 3,664."

(2)  IPCC:n määrittelemä viljelymaa."

(3)  Määritelmän mukaan monivuotiset viljelykasvit ovat kasveja, joiden varsia ei yleensä korjata joka vuosi, kuten lyhytkiertoinen energiapuu ja öljypalmu.”"

| 2) | Lisätään liite seuraavasti:

  ”LIITE V
  A osa. Biopolttoaineisiin liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvat alustavat arvioidut päästöt (gCO2eq/MJ) (4)








  Raaka-aineryhmä | Keskiarvo (5) | Herkkyysanalyysillä määritetty persentiilien välinen vaihteluväli (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Viljakasvit ja muut paljon tärkkelystä sisältävät viljelykasvit | 12 | 8–16 |
| Sokerikasvit | 13 | 4–17 |
| Öljykasvit | 55 | 33–66 |

2)

Lisätään liite seuraavasti:

”LIITE V

A osa. Biopolttoaineisiin liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvat alustavat arvioidut päästöt (gCO2eq/MJ) (4)

Raaka-aineryhmä

Keskiarvo (5)

Herkkyysanalyysillä määritetty persentiilien välinen vaihteluväli (6)

Viljakasvit ja muut paljon tärkkelystä sisältävät viljelykasvit

12

8–16

Sokerikasvit

13

4–17

Öljykasvit

55

33–66

B osa. Biopolttoaineet, joihin liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen katsotaan olevan nolla

Seuraavista raaka-aineryhmistä tuotettuihin biopolttoaineisiin liittyvien epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen katsotaan olevan nolla:

| 1) | raaka-aineet, jotka ei ole lueteltu tämän liitteen A osassa; |
| --- | --- |

1)

raaka-aineet, jotka ei ole lueteltu tämän liitteen A osassa;

| 2) | raaka-aineet, joiden tuotanto on johtanut suoraan maankäytön muutokseen, eli muutokseen IPCC:n maankäyttöluokista metsämaa, ruohikkoalueet, kosteikot, rakennetut alueet tai muut maa-alueet luokkiin viljelymaa tai monivuotisten kasvien viljelymaa (7). Tällaisessa tapauksessa suorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien päästöjen arvo (el
  ) olisi laskettava liitteessä IV olevan C osan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

raaka-aineet, joiden tuotanto on johtanut suoraan maankäytön muutokseen, eli muutokseen IPCC:n maankäyttöluokista metsämaa, ruohikkoalueet, kosteikot, rakennetut alueet tai muut maa-alueet luokkiin viljelymaa tai monivuotisten kasvien viljelymaa (7). Tällaisessa tapauksessa suorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien päästöjen arvo (el
  ) olisi laskettava liitteessä IV olevan C osan 7 kohdan mukaisesti.

(4)

4

| (+) | Tässä ilmoitetut keskiarvot edustavat yksilöllisesti mallinnettujen raaka-aineiden arvojen painotettua keskiarvoa. Liitteessä esitetyt arvot ovat suuruusluokaltaan herkkiä erilaisten oletusten suhteen (kuten sivutuotteiden käsittely, satokehitys, hiilivarannot ja muiden hyödykkeiden syrjäytyminen), joita käytetään niiden arvioimiseksi kehitetyissä taloudellisissa malleissa. Vaikka tämän vuoksi ei ole mahdollista kaikilta osin luonnehtia kyseisiin arvioihin liittyvää epävarmuutta, tuloksiin on sovellettu tärkeimpien parametrien satunnaisvaihteluun perustuvaa nk. Monte Carlo -herkkyysanalyysiä. |
| --- | --- |

(+)

+

(7)

7

| (++) | Määritelmän mukaan monivuotiset viljelykasvit ovat kasveja, joiden varsia ei yleensä korjata joka vuosi, kuten lyhytkiertoinen energiapuu ja öljypalmu.” |
| --- | --- |

(++)

++

Määritelmän mukaan monivuotiset viljelykasvit ovat kasveja, joiden varsia ei yleensä korjata joka vuosi, kuten lyhytkiertoinen energiapuu ja öljypalmu.”

---

(5)  Tähän sisällytetyt keskiarvot edustavat yksilöllisesti mallinnettujen raaka-aineiden arvojen painotettua keskiarvoa.

5

(6)  Tähän sisällytetty vaihteluväli kuvaa 90:ää prosenttia tuloksista käytettäessä analyysiin perustuvia 5- ja 95-persentiilin arvoja. 5-persentiiliä viittaa arvoon, jonka alapuolella tehtiin 5 prosenttia havainnoista (eli 5 prosentissa kaikista käytetyistä tiedoista tulokset olivat alle 8, 4 ja 33 gCO2eq/MJ). 95-persentiiliä viittaa arvoon, jonka alapuolella tehtiin 95 prosenttia havainnoista (eli 5 prosentissa kaikista käytetyistä tiedoista tulokset olivat yli 16, 17 ja 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

---

LIITE II

Muutetaan direktiivin 2009/28/EY liitteet seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteessä V olevan C osan 7 kohta seuraavasti:






  ”7. | Maankäytön muutoksista johtuneista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvat annualisoidut päästöt, el, lasketaan jakamalla kokonaispäästöt tasaisesti 20 vuodelle. Näiden päästöjen laskemisessa käytetään seuraavaa sääntöä:

  el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
  , (1)

  jossa







  el | = | maankäytön muutoksista johtuvista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvat annualisoidut päästöt (ilmaistuna hiilidioksidiekvivalenttimassana (grammoina) biopolttoaineen tai bionesteen energiayksikköä (megajouleina) kohti). ’Viljelymaa’ (2) ja ’monivuotisten kasvien viljelymaa’ (3) on katsottava yhdeksi maankäytöksi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | vertailumaankäyttötapaan liittyvä hiilivaranto pinta-alayksikköä kohti (ilmaistuna hiilimassana (tonneina) pinta-alayksikköä kohti, mukaan lukien sekä maaperä että kasvillisuus). Vertailun pohjana on maankäyttö tammikuussa 2008 tai 20 vuotta ennen raaka-aineen hankkimista, sen mukaan, kumpi ajankohdista on myöhäisempi; |
| CSA | = | tämänhetkiseen maankäyttöön liittyvä hiilivaranto pinta-alayksikköä kohti (ilmaistuna hiilimassana (tonneina) pinta-alayksikköä kohti, mukaan lukien sekä maaperä että kasvillisuus). Jos hiilivaranto kumuloituu yli vuoden mittaisen jakson aikana, CSA:lle määritetty arvo on arvioitu varanto pinta-alayksikköä kohti 20 vuoden jälkeen tai sadon ollessa kypsä, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi; |
| P | = | viljelykasvin tuottavuus (ilmaistuna biopolttoaineen tai bionesteen energiana pinta-alayksikköä kohti vuodessa); ja |
| eB | = | hyvitys 29 gCO2eq/MJ biopolttoaineesta tai bionesteestä, jos biomassa on saatu huonontuneesta ja sittemmin kunnostetusta maasta 8 kohdan edellytysten mukaisesti. |

1)

Korvataan liitteessä V olevan C osan 7 kohta seuraavasti:

”7.

Maankäytön muutoksista johtuneista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvat annualisoidut päästöt, el, lasketaan jakamalla kokonaispäästöt tasaisesti 20 vuodelle. Näiden päästöjen laskemisessa käytetään seuraavaa sääntöä:

el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB
  , (1)

jossa

el

=

maankäytön muutoksista johtuvista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvat annualisoidut päästöt (ilmaistuna hiilidioksidiekvivalenttimassana (grammoina) biopolttoaineen tai bionesteen energiayksikköä (megajouleina) kohti). ’Viljelymaa’ (2) ja ’monivuotisten kasvien viljelymaa’ (3) on katsottava yhdeksi maankäytöksi;

CSR

=

vertailumaankäyttötapaan liittyvä hiilivaranto pinta-alayksikköä kohti (ilmaistuna hiilimassana (tonneina) pinta-alayksikköä kohti, mukaan lukien sekä maaperä että kasvillisuus). Vertailun pohjana on maankäyttö tammikuussa 2008 tai 20 vuotta ennen raaka-aineen hankkimista, sen mukaan, kumpi ajankohdista on myöhäisempi;

CSA

=

tämänhetkiseen maankäyttöön liittyvä hiilivaranto pinta-alayksikköä kohti (ilmaistuna hiilimassana (tonneina) pinta-alayksikköä kohti, mukaan lukien sekä maaperä että kasvillisuus). Jos hiilivaranto kumuloituu yli vuoden mittaisen jakson aikana, CSA:lle määritetty arvo on arvioitu varanto pinta-alayksikköä kohti 20 vuoden jälkeen tai sadon ollessa kypsä, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi;

P

=

viljelykasvin tuottavuus (ilmaistuna biopolttoaineen tai bionesteen energiana pinta-alayksikköä kohti vuodessa); ja

eB

=

hyvitys 29 gCO2eq/MJ biopolttoaineesta tai bionesteestä, jos biomassa on saatu huonontuneesta ja sittemmin kunnostetusta maasta 8 kohdan edellytysten mukaisesti.

(1)  Luku, joka saadaan jakamalla hiilidioksidin molekyylipaino (44,010 g/mol) hiilen molekyylipainolla (12,011 g/mol), on 3,664."

(2)  IPCC:n määrittelemä viljelymaa."

(3)  Määritelmän mukaan monivuotiset viljelykasvit ovat kasveja, joiden varsia ei yleensä korjata joka vuosi, kuten lyhytkiertoinen energiapuu ja öljypalmu.”"

| 2) | Lisätään liite seuraavasti:

  ”LIITE VIII
  A osa. Biopolttoaineiden ja bionesteiden raaka-aineisiin liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvat alustavat arvioidut päästöt (gCO2eq/MJ) (4)








  Raaka-aineryhmä | Keskiarvo (5) | Herkkyysanalyysillä määritetty persentiilien välinen vaihteluväli (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Viljakasvit ja muut paljon tärkkelystä sisältävät viljelykasvit | 12 | 8–16 |
| Sokerikasvit | 13 | 4–17 |
| Öljykasvit | 55 | 33–66 |

2)

Lisätään liite seuraavasti:

”LIITE VIII

A osa. Biopolttoaineiden ja bionesteiden raaka-aineisiin liittyvästä epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvat alustavat arvioidut päästöt (gCO2eq/MJ) (4)

Raaka-aineryhmä

Keskiarvo (5)

Herkkyysanalyysillä määritetty persentiilien välinen vaihteluväli (6)

Viljakasvit ja muut paljon tärkkelystä sisältävät viljelykasvit

12

8–16

Sokerikasvit

13

4–17

Öljykasvit

55

33–66

B osa. Biopolttoaineet ja bionesteet, joiden epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen katsotaan olevan nolla

Seuraavista raaka-aineryhmistä tuotettuihin biopolttoaineisiin ja bionesteisiin liittyvien epäsuorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien arvioitujen päästöjen katsotaan olevan nolla:

| 1) | raaka-aineet, jotka eivät sisälly tämän liitteen A osaan; |
| --- | --- |

1)

raaka-aineet, jotka eivät sisälly tämän liitteen A osaan;

| 2) | raaka-aineet, joiden tuotanto on johtanut suoraan maankäytön muutokseen, eli muutokseen IPCC:n maankäyttöluokista metsämaa, ruohikkoalueet, kosteikot, rakennetut alueet tai muut maa-alueet luokkiin viljelymaa tai monivuotisten kasvien viljelymaa (7). Tällaisessa tapauksessa suorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien päästöjen arvo (el) olisi laskettava liitteessä V olevan C osan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

raaka-aineet, joiden tuotanto on johtanut suoraan maankäytön muutokseen, eli muutokseen IPCC:n maankäyttöluokista metsämaa, ruohikkoalueet, kosteikot, rakennetut alueet tai muut maa-alueet luokkiin viljelymaa tai monivuotisten kasvien viljelymaa (7). Tällaisessa tapauksessa suorasta maankäytön muutoksesta aiheutuvien päästöjen arvo (el) olisi laskettava liitteessä V olevan C osan 7 kohdan mukaisesti.

(4)

4

| (+) | Tässä ilmoitetut keskiarvot edustavat yksilöllisesti mallinnettujen raaka-aineiden arvojen painotettua keskiarvoa. Liitteessä esitetyt arvot ovat suuruusluokaltaan herkkiä erilaisten oletusten suhteen (kuten sivutuotteiden käsittely, satokehitys, hiilivarannot ja muiden hyödykkeiden syrjäytyminen), joita käytetään niiden arvioimiseksi kehitetyissä taloudellisissa malleissa. Vaikka tämän vuoksi ei ole mahdollista kaikilta osin luonnehtia kyseisiin arvioihin liittyvää epävarmuutta, tuloksiin on sovellettu tärkeimpien parametrien satunnaisvaihteluun perustuvaa nk. Monte Carlo -herkkyysanalyysiä. |
| --- | --- |

(+)

+

(7)

7

| (++) | Määritelmän mukaan monivuotiset viljelykasvit ovat kasveja, joiden varsia ei yleensä korjata joka vuosi, kuten lyhytkiertoinen energiapuu ja öljypalmu.” |
| --- | --- |

(++)

++

Määritelmän mukaan monivuotiset viljelykasvit ovat kasveja, joiden varsia ei yleensä korjata joka vuosi, kuten lyhytkiertoinen energiapuu ja öljypalmu.”

| 3) | Lisätään liite seuraavasti:

  ”LIITE IX
  A osa. Raaka-aineet ja polttoaineet, joiden vaikutus 3 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseen on laskettava kaksinkertaisena niiden energiasisältöön verrattuna:






  a) | Levät, jos ne on tuotettu maalla lammikoissa tai valoreaktoreissa. |
| --- | --- | --- |

3)

Lisätään liite seuraavasti:

”LIITE IX

A osa. Raaka-aineet ja polttoaineet, joiden vaikutus 3 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseen on laskettava kaksinkertaisena niiden energiasisältöön verrattuna:

a)

Levät, jos ne on tuotettu maalla lammikoissa tai valoreaktoreissa.

| b) | Sekalaisen yhdyskuntajätteen biomassaosuus, mutta ei lajiteltu kotitalousjäte, johon sovelletaan direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdan a alakohdassa asetettuja kierrätystavoitteita. |
| --- | --- |

b)

Sekalaisen yhdyskuntajätteen biomassaosuus, mutta ei lajiteltu kotitalousjäte, johon sovelletaan direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdan a alakohdassa asetettuja kierrätystavoitteita.

| c) | Kotitalouksista peräisin oleva biojäte, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 4 kohdassa ja jota koskee mainitun direktiivin 3 artiklan 11 kohdassa määritelty erilliskeräys. |
| --- | --- |

c)

Kotitalouksista peräisin oleva biojäte, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 4 kohdassa ja jota koskee mainitun direktiivin 3 artiklan 11 kohdassa määritelty erilliskeräys.

| d) | Teollisuusjätteen biomassaosuus, joka ei sovellu käytettäväksi elintarvike- tai rehuketjussa, mukaan lukien raaka-aineet, jotka ovat peräisin vähittäis- ja tukkukaupasta sekä elintarvike- ja rehuteollisuudesta ja kalastus- ja vesiviljelyalalta, lukuun ottamatta tämän liitteen B osassa lueteltuja raaka-aineita. |
| --- | --- |

d)

Teollisuusjätteen biomassaosuus, joka ei sovellu käytettäväksi elintarvike- tai rehuketjussa, mukaan lukien raaka-aineet, jotka ovat peräisin vähittäis- ja tukkukaupasta sekä elintarvike- ja rehuteollisuudesta ja kalastus- ja vesiviljelyalalta, lukuun ottamatta tämän liitteen B osassa lueteltuja raaka-aineita.

| e) | Olki. |
| --- | --- |

e)

Olki.

| f) | Eläinten lanta ja jätevesiliete. |
| --- | --- |

f)

Eläinten lanta ja jätevesiliete.

| g) | Palmuöljypuristamoiden jäteliete ja tyhjät palmuhedelmätertut. |
| --- | --- |

g)

Palmuöljypuristamoiden jäteliete ja tyhjät palmuhedelmätertut.

| h) | Mäntypiki. |
| --- | --- |

h)

Mäntypiki.

| i) | Raaka glyseroli. |
| --- | --- |

i)

Raaka glyseroli.

| j) | Sokeriruokojäte. |
| --- | --- |

j)

Sokeriruokojäte.

| k) | Rypäleiden puristejäännökset ja viinisakka. |
| --- | --- |

k)

Rypäleiden puristejäännökset ja viinisakka.

| l) | Pähkinänkuoret. |
| --- | --- |

l)

Pähkinänkuoret.

| m) | Kuoret. |
| --- | --- |

m)

Kuoret.

| n) | Tähkät, joista on poistettu maissinjyvät. |
| --- | --- |

n)

Tähkät, joista on poistettu maissinjyvät.

| o) | Metsätalouden ja siihen perustuvan teollisuuden jätteistä ja tähteistä saatava biomassaosuus, kuten puunkuori, oksat, esikaupalliset harvennukset, lehdet, neulaset, latvukset, sahanpuru, kutterilastut, mustalipeä, ruskealipeä, kuituliete, ligniini ja mäntyöljy. |
| --- | --- |

o)

Metsätalouden ja siihen perustuvan teollisuuden jätteistä ja tähteistä saatava biomassaosuus, kuten puunkuori, oksat, esikaupalliset harvennukset, lehdet, neulaset, latvukset, sahanpuru, kutterilastut, mustalipeä, ruskealipeä, kuituliete, ligniini ja mäntyöljy.

| p) | 2 artiklan toisen alakohdan s alakohdassa määritelty muiden kuin ruokakasvien selluloosa. |
| --- | --- |

p)

2 artiklan toisen alakohdan s alakohdassa määritelty muiden kuin ruokakasvien selluloosa.

| q) | 2 artiklan toisen kohdan r alakohdassa määritelty muu lignoselluloosa, lukuun ottamatta sahatukkeja ja vaneritukkeja. |
| --- | --- |

q)

2 artiklan toisen kohdan r alakohdassa määritelty muu lignoselluloosa, lukuun ottamatta sahatukkeja ja vaneritukkeja.

| r) | Muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset liikenteen polttoaineet. |
| --- | --- |

r)

Muuta kuin biologista alkuperää olevat uusiutuvat nestemäiset ja kaasumaiset liikenteen polttoaineet.

| s) | Hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen liikennekäyttöä varten, jos energialähde on uusiutuva 2 artiklan toisen kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

s)

Hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen liikennekäyttöä varten, jos energialähde on uusiutuva 2 artiklan toisen kohdan a alakohdan mukaisesti.

| t) | Bakteerit, jos energialähde on uusiutuva 2 artiklan toisen kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

t)

Bakteerit, jos energialähde on uusiutuva 2 artiklan toisen kohdan a alakohdan mukaisesti.

B osa. Raaka-aineet, joiden vaikutus 3 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetun tavoitteen saavuttamiseen lasketaan kaksinkertaisena niiden energiasisältöön verrattuna:

| a) | Käytetty ruokaöljy. |
| --- | --- |

a)

Käytetty ruokaöljy.

| b) | Eläinrasvat, jotka on luokiteltu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 (8) mukaisesti luokkiin 1 ja 2. |
| --- | --- |

b)

Eläinrasvat, jotka on luokiteltu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 (8) mukaisesti luokkiin 1 ja 2.

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1069/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta (sivutuoteasetus) (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 1).”"

8

---

(5)  Tähän sisällytetyt keskiarvot edustavat yksilöllisesti mallinnettujen raaka-aineiden arvojen painotettua keskiarvoa.

5

(6)  Tähän sisällytetty vaihteluväli kuvaa 90:ää prosenttia tuloksista käytettäessä analyysiin perustuvia 5- ja 95-persentiilin arvoja. 5-persentiiliä viittaa arvoon, jonka alapuolella tehtiin 5 prosenttia havainnoista (eli 5 prosentissa kaikista käytetyistä tiedoista tulokset olivat alle 8, 4 ja 33 gCO2eq/MJ). 95-persentiiliä viittaa arvoon, jonka alapuolella tehtiin 95 prosenttia havainnoista (eli 5 prosentissa kaikista käytetyistä tiedoista tulokset olivat yli 16, 17 ja 66 gCO2eq/MJ).

6

eq

2eq

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/30

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1514,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2015,

Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 17 päivänä maaliskuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 asetuksen (EU) N:o 269/2014.

| (2) | Neuvoston suorittaman uudelleentarkastelun perusteella liitteen tietoja olisi muutettava ja yhtä henkilöä, joka on kuollut, koskeva merkintä olisi poistettava. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston suorittaman uudelleentarkastelun perusteella liitteen tietoja olisi muutettava ja yhtä henkilöä, joka on kuollut, koskeva merkintä olisi poistettava.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 269/2014 liite I olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 269/2014 liite I olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 269/2014 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

1

---

LIITE

| I | Poistetaan seuraava henkilö asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä I olevasta luettelosta:

  Henkilöt







  72. | Oleksiy Borisovych MOZGOVY |
| --- | --- | --- |

I

Poistetaan seuraava henkilö asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä I olevasta luettelosta:

Henkilöt

72.

Oleksiy Borisovych MOZGOVY

| II | Korvataan asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä I olevat seuraavia henkilöitä ja yhtä yhteisöä koskevat merkinnät seuraavasti:

  Henkilöt | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sergey Valeryevich AKSYONOV,
  Sergei Valerievich AKSENOV (Сер Валерьевич AKCëHOB),
  Serhiy Valeriyovych AKSYONOV (Сергiй Валерiйович Аксьонов) | Syntymäaika: 26.11.1972
  Syntymäpaikka: Beltsy (Bălţi), nykyisin Moldovan tasavalta | Aksyonov valittiin ”Krimin pääministeriksi” Krimin korkeimmassa neuvostossa 27.2.2014 venäläismielisten aseistettujen miesten läsnä ollessa. Oleksandr Turchynov julisti 1.3.2014 hänen ”valitsemisensa” perustuslain vastaiseksi. Aksyonov vaikutti aktiivisesti 16.3.2014 pidettäväksi aiotun ”kansanäänestyksen” järjestämiseksi. Hän on 9.10.2014 lähtien ollut ”Krimin tasavallan””johtaja”.
  Venäjän valtionduuman puheenjohtajiston jäsen. | 17.3.2014 |
| 2. | Vladimir Andreevich Konstantinov
  (Владимир Андреевич Константинов) | Syntymäaika: 19.11.1956
  Syntymäpaikka: Vladimirovka (Vladimirovca), Slobozian alue, Moldovan neuvostotasavalta (nykyinen Moldovan tasavalta) tai
  Bogomol, Moldovan SNT | Krimin autonomisen tasavallan korkeimman neuvoston puhemiehenä Konstantinov oli merkittävässä roolissa korkeimman neuvoston päättäessä ”kansanäänestyksestä” Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan ja kehotti äänestäjiä äänestämään Krimin itsenäisyyden puolesta. | 17.3.2014 |
| 3. | Rustam Ilmirovich Temirgaliev
  (Рустам Ильмирович Темиргалиев) | Syntymäaika: 15.8.1976
  Syntymäpaikka: Ulan-Ude, Burjatian ASNT
  (Neuvostoliitto) | Entisenä Krimin ministerineuvoston varapuheenjohtajana Temirgaliev oli merkittävässä roolissa korkeimman neuvoston päättäessä ”kansanäänestyksestä” Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan. Hän puolsi aktiivisesti Krimin liittymistä Venäjän federaatioon. | 17.3.2014 |
| 4. | Denis Valentinovich Berezovskiy
  (Денис Валентинович Березовский) | Syntymäaika: 15.7.1974
  Syntymäpaikka: Kharkiv, Ukrainan SNT | Berezovskiy nimitettiin 1.3.2014 Ukrainan laivaston komentajaksi, mutta vannoi sen jälkeen Krimin asevoimien valan, mikä on hänen Ukrainan laivastolle antamansa valan vastaista.
  Hänet nimitettiin tämän jälkeen Venäjän federaation Mustanmeren laivaston apulaiskomentajaksi. | 17.3.2014 |
| 5. | Aleksei Mikhailovich Chaliy
  (Алексей Михайлович Чалый) | Syntymäaika: 13.6.1961
  Syntymäpaikka: Moskova tai Sevastopol | Chaliy julistettiin 23.2.2014 torikokouksessa ”Sevastopolin kaupunginjohtajaksi”, ja hän hyväksyi tämän ”valinnan”. Hän kampanjoi aktiivisesti sen puolesta, että Sevastopolista tulisi Venäjän federaation erillinen yksikkö 16.3.2014 pidettäväksi aiotun kansanäänestyksen jälkeen. Hän allekirjoitti Venäjän sopimuksen Krimin tasavallan hyväksymisestä. Sevastopolin kaupungin lakiasäätävän kokouksen puhemies. | 17.3.2014 |
| 6. | Pyotr Anatoliyovych Zima
  (Пётр Анатольевич Зима) | Syntymäaika: 29.3.1965 | ”Pääministeri” Aksyonov nimitti Ziman 3.3.2014 Krimin turvallisuuspalvelun (SBU) uudeksi päälliköksi, ja hän hyväksyi tämän nimityksen. Hänelle annettiin asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien pääsy Venäjän turvallisuuspalvelun tietokantaan. Tähän kuului tietoja Euro-Maidan-aktivisteista ja Krimin ihmisoikeuksien puolustajista. Hänellä oli merkittävä rooli estettäessä Ukrainan viranomaisia valvomasta Krimin aluetta. Entiset Krimin SBU-virkamiehet vaativat 11.3.2014 itsenäisen Krimin turvallisuuspalvelun perustamista. | 17.3.2014 |
| 7. | Yuriy Gennadyevich Zherebtsov
  (Юрий Геннадиевич Жеребцов) | Syntymäaika: 19.11.1969
  Syntymäpaikka: Izmail, Odessan alue, Ukrainan SNT tai Odessa | Krimin korkeimman neuvoston puhemiehen neuvonantaja, eräs 16.3.2014 pidetyn, Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan suunnatun ”kansanäänestyksen” johtavista järjestäjistä. ”Krimin tasavallan” kansankamarin jäsen. | 17.3.2014 |
| 8. | Sergey Pavlovych Tsekov
  (Сергей Павлович Цеков) | Syntymäaika: 29.9.1953 tai 23.9.1953
  Syntymäpaikka: Simferopol | Korkeimman neuvoston varapuhemiehenä Tsekov käynnisti Sergey Aksyonovin kanssa Krimin autonomisen tasavallan hallituksen erottamisen. Hän otti tähän tehtävään mukaan Vladimir Konstantinovin uhaten häntä erottamisella. Hän tunnusti julkisesti, että Krimin parlamentin jäsenet olivat alkuunpanijoita pyydettäessä venäläisiä sotilaita ottamaan haltuunsa Krimin korkein neuvosto. Hän oli yksi ensimmäisistä Krimin johtajista, jotka vaativat julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.
  Venäjän federaation liittoneuvoston ”Krimin tasavaltaa” edustava jäsen. | 17.3.2014 |
| 9. | Ozerov, Viktor Alekseevich
  (Виктор Алексеевич Озеров) | Syntymäaika: 5.1.1958
  Syntymäpaikka: Abakan, Khakassia | Venäjän federaation liittoneuvoston turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan puheenjohtaja.
  1.3.2014 Ozerov tuki liittoneuvoston turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan puolesta julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 10. | Dzhabarov, Vladimir Michailovich
  (Владимир Михайлович Джабаров) | Syntymäaika: 29.9.1952 | Venäjän federaation liittoneuvoston kansainvälisten asioiden valiokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja.
  1.3.2014 Dzhabarov tuki liittoneuvoston kansainvälisten asioiden valiokunnan puolesta julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 11. | Klishas, Andrei Aleksandrovich
  (Андрей Александрович Клишас) | Syntymäaika: 9.11.1972
  Syntymäpaikka: Sverdlovsk | Venäjän federaation liittoneuvoston perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja.
  1.3.2014 Klishas tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Julkisissa lausunnoissa hän pyrki perustelemaan Venäjän sotilaallista väliintuloa Ukrainassa väittämällä, että Ukrainan presidentti kannattaa Krimin viranomaisten Venäjän federaation presidentille esittämää vetoomusta tarjota kaikenkattavaa apua Krimin kansalaisten puolustamiseksi. | 17.3.2014 |
| 12. | Ryzhkov, Nikolai Ivanovich
  (Николай Иванович Рыжков) | Syntymäaika: 28.9.1929
  Syntymäpaikka: Dyleevka, Donetskin alue, Ukrainan SNT | Venäjän federaation liittoneuvoston federaatioasioiden, aluepolitiikan ja pohjoisten alueiden asioiden valiokunnan jäsen.
  1.3.2014 Ryzhkov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 13. | Bushmin, Evgeni Viktorovich
  (Евгений Викторович Бушмин) | Syntymäaika: 4.10.1958
  Syntymäpaikka: Lopatino, Sergatšin alue, Venäjän SFNT | Venäjän federaation liittoneuvoston varapuhemies.
  1.3.2014 Bushmin tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 14. | Totoonov, Aleksandr Borisovich
  (Александр Борисович Тотоонов) | Syntymäaika: 3.4.1957
  Syntymäpaikka: Ordžonikidze, Pohjois-Ossetia | Venäjän federaation liittoneuvoston kulttuuri-, tiede- ja tietovaliokunnan jäsen.
  1.3.2014 Totoonov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 15. | Panteleev, Oleg Evgenevich
  (Олег Евгеньевич Пантелеев) | Syntymäaika: 21.7.1952
  Syntymäpaikka: Žitnikovskoje, Kurganin alue | Liittoneuvoston parlamentaaristen asioiden valiokunnan entinen ensimmäinen varapuheenjohtaja.
  1.3.2014 Ryzhkov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 16. | Mironov, Sergei Mikhailovich
  (Сергей Михайлович Миронов) | Syntymäaika: 14.2.1953
  Syntymäpaikka: Puškin, Leningradin alue | Valtionduuman neuvoston jäsen duuman Oikeudenmukainen Venäjä -ryhmittymän johtaja.
  Teki aloitteen laiksi, jonka mukaan Venäjän federaatiolla on lupa liittää alueeseensa Venäjän kansalaisten suojelemiseksi vieraan valtion alueita ilman kyseisen valtion suostumusta tai kansainvälisellä sopimuksella annettua valtuutusta. | 17.3.2014 |
| 17. | Zheleznyak, Sergei Vladimirovich
  (Сергей Владимирович Железняк) | Syntymäaika: 30.7.1970
  Syntymäpaikka: Pietari (ent. Leningrad) | Venäjän federaation valtionduuman varapuheenjohtaja.
  Tukee aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. Hän johti henkilökohtaisesti mielenosoitusta, jolla tuettiin Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa. | 17.3.2014 |
| 18. | Slutski, Leonid Eduardovich
  (Леонид &#x042D;дуардович Слуцкий) | Syntymäaika: 4.1.1968
  Syntymäpaikka: Moskova | Venäjän federaation valtionduuman IVY-valiokunnan puheenjohtaja (LDPR:n jäsen).
  Tukee aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. | 17.3.2014 |
| 19. | Vitko, Aleksandr Viktorovich
  (Александр Викторович Витко) | Syntymäaika: 13.9.1961
  Syntymäpaikka: Vitebsk (Valko-Venäjän SNT) | Mustanmeren laivaston komentaja vara-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta. | 17.3.2014 |
| 20. | Sidorov, Anatoliy Alekseevich
  (Анатолий Алексеевич Сидоров) | Syntymäaika: 2.7.1958
  Syntymäpaikka: Siva, Permin alue, SNTL | Komentaja, Venäjän läntinen sotilasalue, jonka yksikköjä on lähetetty Krimille. Osittain vastuussa Ukrainan suvereniteettia heikentävästä Venäjän sotilaallisesta läsnäolosta Krimillä. Auttoi Krimin viranomaisia estämään julkisia mielenosoituksia, joissa vastustettiin toimia, jotka liittyivät kansanäänestykseen ja alueen liittämiseen Venäjään. | 17.3.2014 |
| 21. | Galkin, Viktorovich Aleksandr
  (Александр Викторович Галкин) | Syntymäaika: 22.3.1958
  Syntymäpaikka: Ordžonikidze, Pohjois-Ossetian ASNT | Venäjän eteläinen sotilasalue, jonka joukkoja on Krimillä; Mustanmeren laivasto kuuluu Galkinin komentoon; joukkojen siirtyminen Krimille on tapahtunut suurelta osin eteläisen sotilasalueen kautta.
  Venäjän eteläisen sotilasalueen komentaja. Eteläisen sotilasalueen joukkoja on lähetetty Krimille. Osittain vastuussa Ukrainan suvereniteettia heikentävästä Venäjän sotilaallisesta läsnäolosta Krimillä. Auttoi Krimin viranomaisia estämään julkisia mielenosoituksia, joissa vastustettiin toimia, jotka liittyivät kansanäänestykseen ja alueen liittämiseen Venäjään. Lisäksi Mustanmeren laivasto kuuluu eteläisen sotilasalueen valvontaan. | 17.3.2014 |
| 22. | Rogozin, Dmitry Olegovich
  (Дмитрий Олегович Рогозин) | Syntymäaika: 21.12.1963
  Syntymäpaikka: Moskova | Venäjän federaation varapääministeri. Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään. | 21.3.2014 |
| 23. | Glazyev, Yurievich Sergey
  (Сергей Юрьевич Глазьев) | Syntymäaika: 1.1.1961
  Syntymäpaikka: Zaporožje, (Ukrainan SNT) | Venäjän federaation presidentin neuvonantaja. Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään. | 21.3.2014 |
| 24. | Matviyenko, Valentina Ivanova (o.s. Tyutina)
  (Валентина Ивановна Матвиенко (o.s. Тютина)) | Syntymäaika: 7.4.1949
  Syntymäpaikka: Shepetovka, Hmelnitskin (Kamenets-Podolski) alue (Ukrainan SNT) | Liittoneuvoston puhemies. Tuki 1.3.2014 liittoneuvostossa julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 21.3.2014 |
| 25. | Naryshkin, Sergei Evgenevich
  (Сергей Евгеньевич Нарышкин) | Syntymäaika: 27.10.1954
  Syntymäpaikka: Pietari (ent. Leningrad) | Valtionduuman puhemies. Tuki julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Tuki julkisesti Venäjän ja Krimin jälleenyhdistämissopimusta ja asiaan liittyvää liittovaltion perustuslakia. | 21.3.2014 |
| 26. | Dmitry Konstantinovich KISELYOV,
  Dmitrii Konstantinovich KISELEV
  (Дмитрий Константинович Киселёв) | Syntymäaika: 26.4.1954
  Syntymäpaikka: Moskova | Nimitetty presidentin asetuksella 9.12.2013 Venäjän liittovaltion uutistoimiston ”Rossiya Segodnyan” päälliköksi.
  Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan tukevan hallituksen propagandan keskeinen levittäjä. | 21.3.2014 |
| 27. | Nosatov, Alexander Mihailovich
  (Александр Михайлович Носатов) | Syntymäaika: 27.3.1963
  Syntymäpaikka: Sevastopol (Ukrainan SNT) | Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta. | 21.3.2014 |
| 28. | Kulikov, Valery Vladimirovich
  (Валерий Владимирович Куликов) | Syntymäaika: 1.9.1956
  Syntymäpaikka: Zaporožje (Ukrainan SNT) | Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta. | 21.3.2014 |
| 29. | Surkov, Vladislav Yurievich
  (Владислав Юрьевич Сурков) | Syntymäaika: 21.9.1964,
  Syntymäpaikka: Solntsevo, Lipetskin alue | Venäjän federaation presidentin avustaja. Hän valmisteli ja järjesteli aktiivisesti Krimillä toteutettua prosessia, jossa paikallisia krimiläisiä yhteisöjä yllytettiin järjestämään Ukrainan Krimillä toimivien viranomaisten vastaisia toimia. | 21.3.2014 |
| 30. | Mikhail Grigorievich Malyshev
  (Михаил Григорьевич Малышев) | Syntymäaika: 10.10.1955
  Syntymäpaikka: Simferopol, Krim | Krimin vaalilautakunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin kansanäänestyksen hallinnoinnista. Venäjän järjestelmän mukaan vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta. | 21.3.2014 |
| 31. | Valery Kirillovich Medvedev
  (Валерий Кириллович Медведев) | Syntymäaika: 21.8.1946
  Syntymäpaikka: Shmakovka, Primorskin alue | Sevastopolin vaalilautakunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin kansanäänestyksen hallinnoinnista. Venäjän järjestelmän mukaan vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta. | 21.3.2014 |
| 32. | kenr.ltn. Igor Nikolaevich (Mykolayovich) Turchenyuk
  (Игорь Николаевич Турченюк) | Syntymäaika: 5.12.1959
  Syntymäpaikka: Osh, Kirgisian SNT | Krimille lähetettyjen venäläisten joukkojen tosiasiallinen komentaja (Venäjä käyttää joukoista virallisesti yhä nimitystä ”paikalliset itsepuolustusjoukot”). Eteläisen sotilasalueen apulaiskomentaja. | 21.3.2014 |
| 33. | Elena Borisovna Mizulina (o.s. Dmitriyeva)
  (Елена Борисовна Мизулина (born Дмитриева) | Syntymäaika: 9.12.1954
  Syntymäpaikka: Bui, Kostroman alue | Valtionduuman varapuhemies. Aloitteentekijä ja tukija Venäjän viimeaikaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joiden perusteella muiden maiden alueet voivat liittyä Venäjään ilman keskusviranomaistensa ennakkosuostumusta. | 21.3.2014 |
| 34. | Dmitry Nikolayevich Kozak
  (Дмитрий Николаевич Козак) | Syntymäaika: 7.11.1958
  Syntymäpaikka: Bandurovo, Kirovogradin alue, Ukrainan SNT | Varapääministeri. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan Venäjän federaatioon integroinnin valvonnasta. | 29.4.2014 |
| 35. | Oleg Yevgenyvich Belaventsev
  (Олег Евгеньевич Белавенцев) | Syntymäaika: 15.9.1949
  Syntymäpaikka: Moskova | Venäjän federaation presidentin täysivaltainen edustaja niin kutsutussa ”liittovaltion Krimin piirissä”, Venäjän turvallisuusneuvoston ei-vakituinen jäsen. Vastuussa Venäjän valtionpäämiehen perustuslaillisten oikeuksien täytäntöönpanosta liitetyn Krimin autonomisen tasavallan alueella. | 29.4.2014 |
| 36. | Oleg Genrikhovich Savelyev
  (Олег Генрихович Савельев) | Syntymäaika: 27.10.1965
  Syntymäpaikka: Leningrad | Krimin asioiden ministeri. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan integroinnista Venäjän federaatioon. | 29.4.2014 |
| 37. | Sergei Ivanovich Menyailo
  (Сергей Иванович Меняйло) | Syntymäaika: 22.8.1960
  Syntymäpaikka: Alagir, Pohjois-Ossetian
  autonominen SNT, Venäjän SFNT | Ukrainan liitetyn Sevastopolin kaupungin kuvernööri. | 29.4.2014 |
| 38. | Olga Fedorovna Kovitidi
  (Ольга Фёдоровна Ковитиди) | Syntymäaika: 7.5.1962
  Syntymäpaikka: Simferopol, Ukrainan SNT | Venäjän federaation neuvoston jäsen liitetystä Krimin autonomisesta tasavallasta. | 29.4.2014 |
| 40. | Sergei Ivanovich Neverov
  (Сергей Иванович Неверов) | Syntymäaika: 21.12.1961
  Syntymäpaikka: Tashtagol, SNTL | Valtionduuman varapuhemies, Yhtenäinen Venäjä. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan Venäjän federaatioon integrointia koskevan lain esittämisestä. | 29.4.2014 |
| 41. | Igor Dmitrievich SERGUN
  (Игорь Дмитриевич Сергун) | Syntymäaika: 28.3.1957
  Syntymäpaikka: Podolsk, Moskovan alue | Tiedustelupäähallinto GRU:n johtaja, Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan varapäällikkö, kenraaliluutnantti. Vastuussa GRU:n henkilöstön toiminnasta Ukrainan itäosassa. | 29.4.2014 |
| 42. | Valery Vasilevich Gerasimov
  (Валерий Васильевич Герасимов) | Syntymäaika: 8.9.1955
  Syntymäpaikka: Kazan | Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan päällikkö, Venäjän federaation ensimmäinen apulaispuolustusministeri, maavoimien kenraali. Vastuussa Venäjän joukkojen massiivisesta sijoittamisesta Ukrainan vastaiselle rajalle ja tilanteen liennyttämisen estymisestä. | 29.4.2014 |
| 43. | German Prokopiv | | ”Luhanskin kaartin” aktiivinen johtaja. Osallistui turvallisuuspalvelun Luhanskin aluetoimiston rakennuksen valtaamiseen. Läheiset suhteet ”Kaakkoiseen armeijaan”. | 29.4.2014 |
| 44. | Valeriy Dmitrievich Bolotov
  (Валерий Дмитриевич Болотов) | Syntymäaika: 13.2.1970
  Syntymäpaikka: Luhansk | Separatistiryhmä ”Kaakkoisen armeijan” johtajia. Ryhmä valtasi turvallisuuspalvelun Luhanskin alueen rakennuksen. Eläkkeellä oleva upseeri. Ennen rakennuksen valtausta hänen ja hänen kumppaniensa hallussa oli aseita, jotka oli ilmeisesti hankittu laittomasti Venäjältä ja paikallisilta rikollisryhmiltä. | 29.4.2014 |
| 45. | Andriy Yevgenovych PURGIN
  (Андрiй Eвгенович Пургiн),
  Andrei Evgenevich PURGIN
  (Андрей Евгеньевич Пургин) | Syntymäaika: 26.1.1972
  Syntymäpaikka: Donetsk | ”Donetskin tasavallan” entinen johtaja, aktiivinen osallistuja ja järjestäjä separatistisessa toiminnassa, Donetskin ”venäläisten turistien” toiminnan koordinaattori. ”Euraasian unionia koskevan Donbasin kansalaisaloitteen” perustajia. ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston””puheenjohtaja”. | 29.4.2014 |
| 46. | Denys Volodymyrovych PUSHYLIN
  (Денис Володимирович Пушилiн),
  Denis Vladimirovich PUSHILIN
  (Денис Владимирович Пушилин) | Syntymäaika: 9.5.1981 tai 9.5.1982
  Syntymäpaikka: Makijivka (Donetskin alue) | ”Donetskin kansantasavallan” johtajia. Osallistui aluehallintorakennuksen valtaamiseen ja hallussapitoon. Separatistien aktiivinen puolestapuhuja. ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston””varapuheenjohtaja”. | 29.4.2014 |
| 47. | Tsyplakov Sergey Gennadevich | Syntymäaika: 1.5.1983
  Syntymäpaikka: Khartsyzsk, Donetskin alue | Ideologisesti radikaalin Donbasin kansanmiliisin johtajia. Osallistui aktiivisesti useiden valtion rakennusten valtaamiseen Donetskin alueella. | 29.4.2014 |
| 48. | Igor Vsevolodovich Girkin
  (Игорь Всеволодович Гиркин) alias Igor Strelkov (Ihor Strielkov) | Syntymäaika: 17.12.1970
  Syntymäpaikka: Moskova | Kuuluu Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan tiedusteluosaston (GRU) henkilöstöön. Hän osallistui Slovianskin tapahtumiin. Hän on Krimin pääministeriksi julistautuneen Sergey Aksionovin avustaja turvallisuusasioissa. Novorossija-kansanliikkeen johtaja. | 29.4.2014 |
| 49. | Vyacheslav Viktorovich Volodin
  (Вячеслав Викторович Володин) | Syntymäaika: 4.2.1964
  Syntymäpaikka: Aleksejevka, Saratovin alue | Venäjän presidentin kanslian ensimmäinen apulaishenkilöstöpäällikkö. Vastuussa Venäjän federaatioon liitetyn, Ukrainaan kuuluvan Krimin alueen poliittisen integroinnin valvonnasta. | 12.5.2014 |
| 50. | Vladimir Anatolievich Shamanov
  (Владимир Анатольевич Шаманов) | Syntymäaika: 15.2.1957
  Syntymäpaikka: Barnaul | Venäjän maahanlaskujoukkojen komentaja, kenraalieversti. Johtavan asemansa vuoksi vastuussa Venäjän maahanlaskujoukkojen lähettämisestä Krimille. | 12.5.2014 |
| 51. | Vladimir Nikolaevich Pligin
  (Владимир Николаевич Плигин) | Syntymäaika: 19.5.1960
  Syntymäpaikka: Ignatovo,
  Vologodskin alue, SNTL. | Valtionduuman perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin ja Sevastopolin liittämistä Venäjän federaatioon koskevan lainsäädännön hyväksymisen edistämisestä. | 12.5.2014 |
| 52. | Petr Grigorievich JAROSH
  (Петр Григорьевич Ярош) | Syntymäaika: 30.1.1971 tai 16.3.1966
  Syntymäpaikka: Skvortsovon kylä, Simferopolin alue, Krim | Krimin federatiivisen maahanmuuttoviraston päällikkö. Vastuussa Venäjän passien järjestelmällisestä ja nopeutetusta myöntämisestä Krimin väestölle. | 12.5.2014 |
| 53. | Oleg Grigorievich Kozyura
  (Олег Григорьевич Козюра) | Syntymäaika: 19.12.1962
  Syntymäpaikka: Zaporožje | Krimin federatiivisen maahanmuuttoviraston päällikkö. Vastuussa Venäjän passien järjestelmällisestä ja nopeutetusta myöntämisestä Sevastopolin asukkaille. | 12.5.2014 |
| 54. | Viacheslav PONOMARIOV,
  Vyacheslav Volodymyrovich PONOMARYOV
  (В'ячеслав Володимирович Пономарьов),
  Viacheslav Vladimirovich PONOMAREV
  (Вячеслав Владимирович Пономарëв) | Syntymäaika: 2.5.1965
  Syntymäpaikka: Slovjansk (Donetskin alue) | Julistautunut Slovjanskin kuvernööriksi (entinen). Vetosi Vladimir Putiniin, jotta tämä lähettäisi venäläisiä joukkoja suojelemaan kaupunkia ja myöhemmin pyysi tätä toimittamaan aseita. Ponomariovin miehet ovat osallistuneet kidnappauksiin (he sieppasivat Irma Kratin ja Vice Newsin toimittajan Simon Ostrovskyn. Molemmat vapautettiin myöhemmin. Ponomariovin miehet pitivät vangittuina Etyjin Wienin asiakirjan nojalla toimivia sotilastarkkailijoita). Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja. | 12.5.2014 |
| 55. | Igor Nikolaevich Bezler
  (Игорь Николаевич Безлер) alias Bes (paholainen) | Syntymäaika: 30.12.1965
  Syntymäpaikka: Simferopol, Krim | Eräs Horlivkan puolisotilaallisten joukkojen johtajista. Otti valvontaansa Donetskin aluehallinnon rakennuksessa sijaitsevan Ukrainan-toimiston turvallisuusosaston, ja myöhemmin otti haltuunsa sisäministeriön aluetoimiston Horlivkan kaupungissa. Hänellä on suhteita Ihor Strielkoviin, jonka komennuksessa hän Ukrainan turvallisuuspalvelun mukaan osallistui Horlivkan kaupunginvaltuuston edustajan Volodymyr Rybakin murhaan. | 12.5.2014 |
| 57. | Oleg TSARIOV,
  Oleh Anatoliyovych TSAROV
  (Олег Анатолтович Царьов),
  Oleg Anatolevich TSAREV
  (Олег Анатольевич Цаpëв) | Syntymäaika: 2.6.1970
  Syntymäpaikka: Dnepropetrovsk | Ukrainan korkeimman neuvoston entinen jäsen. On siinä asemassa julkisesti vedonnut Ukrainan kaakkoisista alueista koostuvan ”Novorossijan federatiivisen tasavallan” perustamisen puolesta. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja. | 12.5.2014 |
| 58. | Roman Viktorovich Lyagin
  (Роман Викторович Лягин) | Syntymäaika: 30.5.1980,
  Syntymäpaikka: Donetsk, Ukraina | ”Donetskin kansantasavallan” keskusvaalilautakunnan päällikkö. Järjestänyt aktiivisesti 11. toukokuuta 2014 pidettyä, ”Donetskin kansantasavallan” itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä. Entinen ”työ- ja sosiaaliministeri”. | 12.5.2014 |
| 59. | Aleksandr Sergeevich MALYKHIN,
  Alexander Sergeevich MALYHIN
  (Александр Сергеевич Малнхин) | Syntymäaika: 12.1.1981 | ”Luhanskin kansantasavallan” keskusvaalilautakunnan päällikkö. Järjesti aktiivisesti 11. toukokuuta 2014 pidettyä, ”Luhanskin kansantasavallan” itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä. | 12.5.2014 |
| 60. | Natalia Vladimirovna Poklonskaya
  (Наталья Владимировна Поклонская) | Syntymäaika: 18.3.1980
  Syntymäpaikka: Mihailovka, Voroshilovgradin alue, Ukrainan SNT tai Yevpatoria, Ukrainan SNT | Krimin syyttäjäviranomainen. Panee aktiivisesti täytäntöön Krimin liittämistä Venäjään. | 12.5.2014 |
| 61. | Igor Sergeievich Shevchenko
  (Игорь Сергеевич Шевченко) | Syntymäpaikka: Sevastopol, Krim | Sevastopolin syyttäjäviranomainen. Panee aktiivisesti täytäntöön Sevastopolin liittämistä Venäjään. | 12.5.2014 |
| 62. | Aleksandr Yurevich BORODAI
  (Александр Юрьевич Бородай) | Syntymäaika: 25.7.1972
  Syntymäpaikka: Moskova | Entisenä ”Donetskin kansantasavallan pääministerinä” vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista” (esim. totesi 8.7.2014, että joukkomme toteuttavat Ukrainan ”fasistien” vastaista erityisoperaatiota), ”Novorossijan liittoa” koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaja. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja. | 12.7.2014 |
| 63. | Alexander KHODAKOVSKY,
  Oleksandr Serhiyovych KHODAKOVSKIY
  (Олександр Сергiйович Ходаковський),
  Aleksandr Sergeevich KHODAKOVSKII
  (Александр Сергеевич Ходаковский) | Syntymäaika: 18.12.1972
  Syntymäpaikka: Donetsk | Entisenä ”Donetskin kansantasavallan turvallisuusministerinä” vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista turvallisuustoiminnoista. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja. | 12.7.2014 |
| 64. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY
  (Александр Александрович Калюсский) | Syntymäaika: 9.10.1975 | Niin kutsuttu ”Donetskin kansantasavallan sosiaaliasioista vastaava de facto -varapääministeri”. Vastuussa niin kutsutun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”. | 12.7.2014 |
| 65. | Alexander KHRYAKOV,
  Aleksandr Vitalievich KHRYAKOV
  (Александр Витальевич Хряков),
  Oleksandr Vitaliyovych KHRYAKOV
  (Олександр ВiTалiйович Хряков) | Syntymäaika: 6.11.1958
  Syntymäpaikka: Donetsk | Entinen niin kutsuttu ”Donetskin kansantasavallan tiedotus- ja viestintäministeri”. Vastuussa niin kutsutun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistimyönteisistä propagandatoiminnoista. | 12.7.2014 |
| 66. | Marat Faatovich BASHIROV
  (Марат Фаатович Баширов) | Syntymäaika: 20.1.1964
  Syntymäpaikka: Iževsk, Venäjän federaatio | Entinen niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan ministerineuvoston pääministeri”, vahvistettu 8.7.2014.
  Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”. | 12.7.2014 |
| 67. | Vasyl NIKITIN,
  Vasilii Aleksandrovich NIKITIN
  (Василий Александрович Никитин) | Syntymäaika: 25.11.1971
  Syntymäpaikka: Shargun (Uzbekistan) | Niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan ministerineuvoston varapääministeri”, (ent. niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan pääministeri” ja ”Kaakkoisen armeijan” entinen tiedottaja).
  Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.
  Vastuussa Kaakkoisen armeijan ilmoituksesta, jonka mukaan Ukrainan presidentinvaaleja ei voida toteuttaa ”Luhanskin kansantasavallassa” johtuen alueen ”uudesta” asemasta. | 12.7.2014 |
| 68. | Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN
  (Алексей Вячеславович Карякин) | Syntymäaika: 7.4.1980 tai 7.4.1979
  Syntymäpaikka: Stahanov (Luhanskin alue) | Niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtaja”.
  Vastuussa ”korkeimman neuvoston” separatistisista ”hallitustoiminnoista”, vastuussa Venäjän federaatiolle esitetystä pyynnöstä tunnustaa ”Luhanskin kansantasavallan” itsenäisyys.
  ”Novorossijan liittoa” koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaja. | 12.7.2014 |
| 69. | Yuriy Volodymyrovych IVAKIN
  (Юрiй Володимирович Iвакiн),
  Iurii Vladimirovich IVAKIN
  (Юрий Владимирович Ивакин) | Syntymäaika: 13.8.1954
  Syntymäpaikka: Perevalsk (Luhanskin alue) | Entisenä ”Luhanskin kansantasavallan sisäasiainministerinä” vastuussa ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”. | 12.7.2014 |
| 70. | Igor PLOTNITSKY,
  Igor Venediktovich PLOTNITSKII
  (Игорь Венедиктович Плотницкий) | Syntymäaika: 24.6.1964 tai 25.6.1964 tai 26.6.1964
  Syntymäpaikka: Luhansk (mahd. Kelmentsy, Tšernivtsin alue) | Entinen ”puolustusministeri” ja nykyinen ”Luhanskin kansantasavallan””johtaja”.
  Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”. | 12.7.2014 |
| 71. | Nikolay KOZITSYN | Syntymäaika: 20.6.1956
  Syntymäpaikka: Donetskin alue | Kasakkajoukkojen komentaja.
  Vastuussa Ukrainan hallituksen joukkoja vastaan Ukrainan itäosassa taistelevien separatistien johtamisesta | 12.7.2014 |
| 73. | Mikhail Efimovich FRADKOV
  (Михаил Ефимович Фрадков) | Syntymäaika: 1.9.1950
  Syntymäpaikka: Kurumotš, Kuibyševin alue | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; Venäjän federaation tiedustelupalvelun johtaja. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 74. | Nikolai Platonovich PATRUSHEV
  (Николай Платонович Патрушев) | Syntymäaika: 11.7.1951
  Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari) | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja sihteeri. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 75. | Aleksandr Vasilievich BORTNIKOV
  (Александр Васильевич Бортников) | Syntymäaika: 15.11.1951
  Syntymäpaikka: Perm | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) johtaja. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 76. | Rashid Gumarovich NURGALIEV
  (Рашид Гумарович Нургалиев) | Syntymäaika: 8.10.1956
  Syntymäpaikka: Žetikara, Kazakstanin neuvostotasavalta | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja apulaissihteeri. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 77. | Boris Vyacheslavovich GRYZLOV
  (Борис Вячеславович Грызлов) | Syntymäaika: 15.12.1950
  Syntymäpaikka: Vladivostok | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 78. | Sergei Orestovoch BESEDA
  (Сергей Орестович Беседа) | Syntymäaika: 17.5.1954 | Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) viidennen osaston komentaja.
  FSB:n vanhempana virkamiehenä toimii päällikkönä osastossa, joka vastaa tiedusteluoperaatioiden ja kansainvälisen toiminnan valvonnasta. | 25.7.2014 |
| 79. | Mikhail Vladimirovich DEGTYAREV
  (Михаил Владимирович Дегтярëв) | Syntymäaika: 10.7.1981
  Syntymäpaikka: Kuibyšev (Samara) | Valtionduuman jäsen.
  Ilmoitti 23.5.2014 tunnustamattoman ”Donetskin kansantasavallan””de facto -suurlähetystön” avaamisesta Moskovassa. Osallistuu toimiin, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 80. | Ramzan Akhmadovitch KADYROV
  (Рамзан Ахматович Кадыров) | Syntymäaika: 5.10.1976
  Syntymäpaikka: Tsentaroi | Tšetšenian tasavallan presidentti. Antoi lausuntoja, jotka tukevat Krimin laitonta liittämistä ja Ukrainan aseellista kapinaa. Ilmoitti muun muassa 14.6.2014 tekevänsä kaikkensa tukeakseen Krimin elvyttämistä. Tässä yhteydessä sai mitalin ”Krimin vapauttamisesta” Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevältä päämieheltä tuesta, jota hän antoi Krimin laittomalle liittämiselle. Lisäksi 1.6.2014 ilmaisi valmiutensa lähettää pyydettäessä 74 000 tšetšenialaista vapaaehtoista Ukrainaan. | 25.7.2014 |
| 81. | Alexander Nikolayevich TKACHYOV
  (Александр Николаевич Ткачëв) | Syntymäaika: 23.12.1960
  Syntymäpaikka: Vyselki, Krasnodarin alue | Krasnodarin alueen entinen kuvernööri.
  Tässä yhteydessä sai mitalin ”Krimin vapauttamisesta” Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevältä päämieheltä tuesta, jota hän antoi Krimin laittomalle liittämiselle. Tässä tilaisuudessa Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevä päämies sanoi Tkatšjovin kuuluneen ensimmäisiin, jotka ilmaisivat tukensa Krimin ”uusille johtajille”. | 25.7.2014 |
| 82. | Pavel GUBAREV
  (Павел Юрьевич Губарев) | Syntymäaika: 10.2.1983
  Syntymäpaikka: Severodonetsk | Yksi ”Donetskin kansantasavallan” johtajiksi julistautuneista henkilöistä. Vaati Venäjän interventiota Ukrainan itäosassa, muun muassa venäläisten rauhanturvajoukkojen lähettämistä. On lähellä Igor Strelkovia/Girkiniä, joka on vastuussa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista. Gubarev vastaa separatistien asejoukkojen rekrytoinneista.
  Vastuussa aluehallinnon rakennuksen valtauksesta Donetskissa venäläismyönteisten joukkojen kanssa. Julistautui ”kansan kuvernööriksi”.
  Ollut pidätettynä Ukrainan alueellisen koskemattomuuden uhkaamisesta, sittemmin vapautettu, mutta jatkanut merkittävässä roolissa separatistisessa toiminnassa, joka heikentää Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 83. | Ekaterina Iurievna GUBAREVA
  (Екатерина Юрьевна Губарева),
  Katerina Yuriyovna GUBARIEVA
  (Катерина Юрiйовнa Губарева) | Syntymäaika: 5.7.1983
  Syntymäpaikka: Kakhovka (Hersonin alue) | Entisenä ”ulkoministerinä” oli vastuussa ”Donetskin kansantasavallan” puolustamisesta heikentäen näin Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Lisäksi hänen pankkitiliään käytetään laittomien separatistiryhmien rahoittamiseen. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja. | 25.7.2014 |
| 84. | Fedor Dmitrievich BEREZIN
  (Фëдор Дмитриевич Березин),
  Fedir Dmitrovych BEREZIN
  (Федiр Дмитрович Березiн) | Syntymäaika: 7.2.1960
  Syntymäpaikka: Donetsk | Entinen ”Donetskin kansantasavallan””apulaispuolustusministeri”. On lähellä Igor Strelkovia/Girkiniä, joka on vastuussa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja. | 25.7.2014 |
| 85. | Valery Vladimirovich KAUROV
  Валерий Владимирович Кауров | Syntymäaika: 2.4.1956
  Syntymäpaikka: Odessa | Julistautunut ”Novorossijan tasavallan” presidentiksi ja kehottanut Venäjää lähettämään joukkoja Ukrainaan. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 86. | Serhii Anatoliyovych ZDRILIUK
  Сергей Анатольевич Здрнлюкv | Syntymäaika: 23.6.1972
  Syntymäpaikka: Vinnytsian alue | Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista vastuussa olevan Igor Strelkovin/Girkinin vanhempi avustaja. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 87. | Vladimir ANTYUFEYEV
  Владимир Антюфеев
  (alias Vladimir SHEVTSOV, Vladimir Iurievici ANTIUFEEV, Vladimir Gheorghievici ALEXANDROV, Vadim Gheorghievici SHEVTSOV) | Syntymäaika: 19.2.1951
  Syntymäpaikka: Novosibirsk | Entinen ”valtionturvallisuusministeri” Transnistrian separatistisella alueella. Entinen ”Donetskin kansantasavallan””varapääministeri”, joka vastasi turvallisuudesta ja lainvalvonnasta. Tässä ominaisuudessa vastasi niin sanotun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisesta ”hallinnollisesta” toiminnasta. | 25.7.2014 |
| 88. | Alexey Alexeyevich GROMOV
  (Алексей Алексеевич Громов) | Syntymäaika: 31.5.1960
  Syntymäpaikka: Zagorsk (Sergiev Posad) | Presidentin hallinnon ensimmäisenä apulaishenkilöstöpäällikkönä vastuussa venäläisen median ohjeistamisesta kannattamaan Ukrainan separatisteja ja Krimin liittämistä. Tukee näin ollen Ukrainan itäosan vakauden horjuttamista ja Krimin liittämistä. | 30.7.2014 |
| 90. | Boris Alekseevich LITVINOV
  (Борис Алексеевич Литвинов) | Syntymäaika: 13.1.1954
  Syntymäpaikka: Dzeržinsk (Donetskin alue) | ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston” jäsen ja ”korkeimman neuvoston” entinen puheenjohtaja, joka on ollut laatimassa politiikkaa ja järjestämässä laitonta ”kansanäänestystä”, joka johti ”Donetskin kansantasavallan” julistamiseen, mikä on vastoin Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja yhtenäisyyttä. | 30.7.2014 |
| 91. | Sergey Vadimovich ABISOV
  (Сергей Вадимович Абисов) | Syntymäaika: 27.11.1967
  Syntymäpaikka: Simferopol, Krim | Hyväksyi Venäjän presidentin 5.5.2014 asetuksella nro 301 antaman nimityksensä ”Krimin tasavallan sisäministeriksi”, ja toimillaan ”sisäministerinä” on heikentänyt Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja yhtenäisyyttä. | 30.7.2014 |
| 92. | Arkady Romanovich ROTENBERG,
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович Ротенберг) | Syntymäaika: 15.12.1951
  Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari) | Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava ja entinen judoharjoituskumppani.
  Luonut omaisuutensa presidentti Putinin toimikaudella. Hänen taloudellinen menestymisensä johtuu häntä tukeneiden keskeisten päätöksentekijöiden vaikutuksesta, varsinkin julkisten hankintasopimusten tekemisessä.
  Hän on hyötynyt tiiviistä henkilökohtaisista suhteistaan Venäjän päätöksentekijöihin, kun Venäjän valtio tai valtionyhtiöt myönsivät hänelle tärkeitä sopimuksia. Hänen yhtiöilleen myönnettiin esimerkiksi useita erittäin tuottoisia sopimuksia Sotšin olympialaisten valmistelun yhteydessä.
  Myös Stroigazmontaž-yhtiön omistaja. Kyseinen yhtiö on saanut valtiolta sopimuksen sillan rakentamisesta Venäjältä laittomasti liitettyyn Krimin autonomiseen tasavaltaan, mikä on lujittanut alueen yhdentämistä Venäjän federaatioon ja näin ollen heikentänyt edelleen Ukrainan alueellista koskemattomuutta.
  Prosveštšenije-kustantamon hallituksen puheenjohtaja. Kustantamo toteutti ”Venäjän lapsille: osoite Krim” -hankkeen. Se on PR-kampanja, jonka tarkoituksena oli saada krimiläiset lapset vakuuttuneiksi siitä, että he ovat nyt Venäjällä asuvia Venäjän kansalaisia, ja tukemaan siten Venäjän hallituksen politiikkaa Krimin liittämiseksi Venäjään. | 30.7.2014 |
| 93. | Konstantin Valerevich MALOFEEV
  (Константин Валерьевич Малофеев) | Syntymäaika: 3.7.1974
  Syntymäpaikka: Puškino | Läheisessä yhteydessä ukrainalaisiin separatisteihin Ukrainan itäosassa ja Krimillä. ”Donetskin kansantasavallan””pääministerin” Borodain aikaisempi työnantaja. Tavannut ”Krimin tasavallan””pääministerin” Aksjonovin Krimin liittämisprosessin aikana. Ukrainan hallitus on käynnistänyt rikostutkinnan aineellisesta ja taloudellisesta tuesta, jota hänen väitetään antaneen separatisteille. Lisäksi hän antanut useita julkisia lausuntoja, jotka tukevat Krimin liittämistä ja Ukrainan yhdistämistä Venäjään. Totesi erityisesti kesäkuussa 2014, että ”koko Ukrainaa ei voi yhdistää Venäjään, mutta (Ukrainan) itäosan ehkä voi”.
  Tukee näin ollen toimillaan Ukrainan itäosan vakauden horjuttamista. | 30.7.2014 |
| 94. | Yuriy Valentinovich KOVALCHUK
  (Юрий Валентинович Ковальчук) | Syntymäaika: 25.7.1951
  Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari) | Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava. Ollut mukana perustamassa ns. Ozero Datšaa, joka on presidentti Putinin vaikutusvaltaisen lähipiirin osuustoiminnallinen yritys.
  Hyötyy yhteyksistään Venäjän päättäjiin. Bank Rossijan puheenjohtaja ja suurin osakkeenomistaja. Omisti vuonna 2013 n. 38 % kyseisestä pankista, jota pidetään Venäjän federaation johtavien virkamiesten henkilökohtaisena pankkina. Krimin laittoman liittämisen jälkeen Bank Rossija on avannut sivuliikkeitä Krimillä ja Sevastopolissa, mikä on lujittanut näiden alueiden yhdentämistä Venäjään.
  Lisäksi Bank Rossijalla on merkittäviä osuuksia National Media Groupissa, joka puolestaan valvoo tv-asemia, jotka tukevat aktiivisesti Ukrainan vakautta horjuttavaa Venäjän hallituksen politiikkaa. | 30.7.2014 |
| 95. | Nikolay Terentievich SHAMALOV
  (Николай Терентьевич Шамалов) | Syntymäaika: 24.1.1950
  Syntymäpaikka: Valko-Venäjä | Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava. Ollut mukana perustamassa ns. Ozero Datšaa, joka on presidentti Putinin vaikutusvaltaisen lähipiirin osuustoiminnallinen yritys.
  Hyötyy yhteyksistään Venäjän päättäjiin. Bank Rossijan toiseksi suurin osakkeenomistaja. Omisti vuonna 2013 n. 10 % kyseisestä pankista, jota pidetään Venäjän federaation johtavien virkamiesten henkilökohtaisena pankkina. Krimin laittoman liittämisen jälkeen Bank Rossija on avannut sivuliikkeitä Krimillä ja Sevastopolissa, mikä on lujittanut näiden alueiden yhdentämistä Venäjään.
  Lisäksi Bank Rossijalla on merkittäviä osuuksia National Media Groupissa, joka puolestaan valvoo tv-asemia, jotka tukevat aktiivisesti Ukrainan vakautta horjuttavaa Venäjän hallituksen politiikkaa. | 30.7.2014 |
| 96. | Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO
  (Александр Владимирович Захарченко) | Syntymäaika: 26.6.1976
  Syntymäpaikka: Donetsk | Hänestä tuli 7.8.2014”Donetskin kansantasavallan””pääministeri” Alexander Borodain tilalle. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 97. | Vladimir KONONOV/alias”Tsar”
  (Владимир Петровнч Кононов) | Syntymäaika: 14.10.1974
  Syntymäpaikka: Gorski | Hänestä tuli 14.8. ”Donetskin kansantasavallan””puolustusministeri” Igor Strelkovin/Girkinin tilalle. Tietojen mukaan hän on johtanut separatistitaistelijoiden divisioonaa Donetskissa huhtikuusta lähtien ja luvannut ”ratkaista Ukrainan sotilashyökkäyksen strategisen torjuntatehtävän”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 98. | Miroslav Vladimirovich RUDENKO
  (Мирослав Владимирович Руденко) | Syntymäaika: 21.1.1983
  Syntymäpaikka: Debaltsevo | Lähellä ”Donbasin kansanmiliisiä”. Hän on muun muassa todennut, että he jatkavat taisteluaan muualla maassa. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. ”Donetskin kansantasavallan parlamentin””kansanedustaja”. | 12.9.2014 |
| 99. | Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV,
  Gennadii Nikolaevich TSYPKALOV
  (Геннадий Николаевич ЦыПлаков) | Syntymäaika: 21.6.1973
  Syntymäpaikka: Rostovin alue (Venäjä) | Hänestä tuli ”Luhanskin kansantasavallan””pääministeri” Marat Bashirovin tilalle. Toimi aikaisemmin aktiivisesti kapinallisten kaakkoisessa armeijassa. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 101. | Oleg Vladimirovich BEREZA
  (Олег Владимирович Берëза) | Syntymäaika: 1.3.1977 | ”Donetskin kansantasavallan””sisäasianministeri”. Yhteydessä Vladimir Antyufeyeviin, joka on vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoimista”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 102. | Andrei Nikolaevich RODKIN
  (Андрей Николаевич Родкин) | Syntymäaika: 23.9.1976
  Syntymäpaikka: Moskova | ”Donetskin kansantasavallan” Moskovan-edustaja. Hän on lausunnoissaan puhunut muun muassa kapinallisjoukkojen valmiudesta käydä sissisotaa ja niiden Ukrainan asevoimilta anastamista asejärjestelmistä. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 103. | Aleksandr Akimovich KARAMAN
  (Александр Акимович Караман),
  Alexandru CARAMAN | Syntymäaika: 26.7.1956 tai 26.6.1956
  Syntymäpaikka: Cioburciu, Slobozian piiri, nykyisin Moldovan tasavalta | ”Donetskin kansantasavallan””sosiaaliasioista vastaava varapääministeri”. Yhteydessä Vladimir Antyufeyeviin, joka on vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoimista”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Venäjän varapääministerin Dmitri Rogozinin suojeluksessa. ”Donetskin kansantasavallan” ministerineuvoston hallintopäällikkö. | 12.9.2014 |
| 104. | Georgiy L'vovich MURADOV
  (Георгий Львович Мурадов) | Syntymäaika: 19.11.1954
  Syntymäpaikka: Košmes, Komin ASNT | Krimin ”varapääministeri” ja Krimin täysivaltainen edustaja presidentti Putinin luona. Muradovilla on ollut tärkeä rooli Venäjän institutionaalisen valvonnan vahvistamisessa Krimillä laittomasta liittämisestä alkaen. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 105. | Mikhail Sergeyevich SHEREMET
  (Михаил Сергеевич Шеремет) | Syntymäaika: 23.5.1971
  Syntymäpaikka: Džankoi | Krimin niin sanottu ”ensimmäinen varapääministeri”. Hänellä oli keskeinen asema Krimin yhdistymisestä Venäjään 16.3. pidetyn kansanäänestyksen järjestämisessä ja toimittamisessa. Kansanäänestyksen aikaan hän johti tietojen mukaan Moskovan-mielisiä ”itsepuolustusjoukkoja” Krimillä. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 106. | Yuri Leonidovich VOROBIOV
  (Юрий Леонидович Воробьев) | Syntymäaika: 2.2.1948
  Syntymäpaikka: Krasnojarsk | Venäjän federaation liittoneuvoston varapuhemies. Kannatti 1.3.2014 julkisesti liittoneuvostossa venäläisten joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Myöhemmin hän äänesti asiaa koskevan asetuksen puolesta. | 12.9.2014 |
| 107. | Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY
  (Владимир Вольфович Жириновски) | Syntymäaika: 25.4.1946
  Syntymäpaikka: Alma-Ata, Kazakstanin SNT | Valtionduuman neuvoston jäsen; LDPR-puolueen johtaja. Tuki aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. On aktiivisesti vaatinut Ukrainan jakamista. Allekirjoitti johtamansa LDPR-puolueen puolesta sopimuksen ”Donetskin kansantasavallan” kanssa. | 12.9.2014 |
| 108. | Vladimir Abdualiyevich VASILYEV
  (Васильев Владимир Абдуалиевич) | Syntymäaika: 11.8.1949
  Syntymäpaikka: Klin | Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 109. | Viktor Petrovich VODOLATSKY
  (Виктор Петрович Водолацкий) | Syntymäaika: 19.8.1957
  Syntymäpaikka: Stefanidin Dar, Rostovin alue | Venäläisten ja ulkomaisten kasakkajoukkojen unionin puheenjohtaja (”ataman”) ja valtionduuman varajäsen. Kannatti Krimin liittämistä ja myönsi venäläisten kasakoiden osallistuneen aktiivisesti Ukrainan konfliktiin Moskovan tukemien separatistien rinnalla. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 110. | Leonid Ivanovich KALASHNIKOV
  (Леонид Иванович Калашников) | Syntymäaika: 6.8.1960
  Syntymäpaikka: Stepnoi Dvorets | Valtionduuman ulkoasiankomitean ensimmäinen varapuheenjohtaja. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 111. | Vladimir Stepanovich NIKITIN
  (Владимир Степанович Никитин) | Syntymäaika: 5.4.1948
  Syntymäpaikka: Opotška | Entinen ensimmäinen varapuheenjohtaja suhteita IVY-maihin, Euraasian integraatiota ja yhteyksiä maanmiehiin käsittelevässä valtionduuman komiteassa. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 112. | Oleg Vladimirovich LEBEDEV
  (Олег Владимирович Лебедев) | Syntymäaika: 21.3.1964
  Syntymäpaikka: Rudnyi, Kostanain alue, Kazakstanin SNT | Ensimmäinen varapuheenjohtaja suhteita IVY-maihin, Euraasian integraatiota ja yhteyksiä maanmiehiin käsittelevässä valtionduuman komiteassa. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 113. | Ivan Ivanovich MELNIKOV
  (Иван Иванович Мельников) | Syntymäaika: 7.8.1950
  Syntymäpaikka: Bogoroditsk | Valtionduuman ensimmäinen varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 114. | Igor Vladimirovich LEBEDEV
  (Игорь Владимирович Лебедев) | Syntymäaika: 27.9.1972
  Syntymäpaikka: Moskova | Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 115. | Nikolai Vladimirovich LEVICHEV
  (Николай Владимирович Левичев) | Syntymäaika: 28.5.1953
  Syntymäpaikka: Puškin | Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 116. | Svetlana Sergeevna ZHUROVA
  (Светлана Сергеевна Журова) | Syntymäaika: 7.1.1972
  Syntymäpaikka: Pavlovo-na-Neve | Valtionduuman ulkoasiankomitean ensimmäinen varapuheenjohtaja. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 117. | Aleksey Vasilevich NAUMETS
  (Алексей Васильевич Haумец) | Syntymäaika: 11.2.1968 | Venäjän armeijan kenraalimajuri. Hän on 76. maahanlaskudivisioonan komentaja, joka on ollut osallisena Venäjän sotilaallisessa läsnäolossa Ukrainan alueella, varsinkin Krimin laittoman liittämisen aikana. | 12.9.2014 |
| 118. | Sergey Viktorovich CHEMEZOV
  (Сергей Викторович Чемезов) | Syntymäaika: 20.8.1952
  Syntymäpaikka: Tšeremhovo | Kuuluu presidentti Putinin läheisiin liittolaisiin. He molemmat olivat Dresdeniin lähetettyjä KGB:n upseereita. ”Yhdistyneen Venäjän” ylimmän neuvoston jäsen. Hyötynyt yhteyksistään Venäjän presidenttiin ja päässyt korkeisiin asemiin valtiojohtoisissa yrityksissä. Johtaa Rostec-konglomeraattia, joka on Venäjän johtava valtiojohtoinen puolustus- ja teollisuustuotantoyritys. Venäjän hallituksen päätöksen johdosta Rostecin tytäryhtiö Technopromexport suunnittelee rakentavansa energialaitoksia Krimille ja tukee näin sen integraatiota Venäjän federaatioon.
  Lisäksi Rostecin tytäryhtiö Rosoboronexport on tukenut Krimin puolustusalan yritysten yhdistämistä Venäjän puolustusteollisuuteen ja vahvistanut näin Krimin laitonta liittämistä Venäjän federaatioon. | 12.9.2014 |
| 119. | Alexander Mikhailovich BABAKOV
  (Aлександр Михайлович Бабаков) | Syntymäaika: 8.2.1963
  Syntymäpaikka: Chișinău | Valtionduuman jäsen, Venäjän federaation sotilaallis-teollisen kompleksin kehittämissäännöksiä käsittelevän valtionduuman valiokunnan puheenjohtaja. ”Yhdistyneen Venäjän” näkyvä jäsen ja liikemies, jolla on huomattavia investointeja Ukrainassa ja Krimillä.
  Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 120. | Serhiy KOZYAKOV (alias Sergey Kozyakov)
  Сергей Козьяков | Syntymäaika: 29.9.1982 | ”Luhanskin keskusvaalilautakunnan johtajana” vastuussa ”vaalien” järjestämisestä 2.11.2014”Luhanskin kansantasavallassa”. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä järjestäessään laittomat ”vaalit” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 121. | Oleg Konstantinovich AKIMOV alias Oleh AKIMOV
  (Олег Константинович Акимов) | Syntymäaika: 15.9.1981
  Syntymäpaikka: Luhansk | ”Luhanskin talousunionin” edustaja ”Luhanskin kansantasavallan””kansallisneuvostossa”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Luhanskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 122. | Larisa Leonidovna AIRAPETYAN alias Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN tai Larysa AIRAPETYAN
  (Лариса Леонидовна Айрапетян) | Syntymäaika: 21.2.1970 | ”Luhanskin kansantasavallan””terveysministeri”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Luhanskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään.
  Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 123. | Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO alias Yuriy SIVOKONENKO, Yury SIVOKONENKO, Yury SYVOKONENKO
  (Юрий Викторович Сивоконенко) | Syntymäaika: 7.8.1957
  Syntymäpaikka: Donetsk | ”Donetskin kansantasavallan””parlamentin” jäsen, joka työskentelee Donbasin Berkutin veteraanien liitossa. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Donetskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 124. | Aleksandr Igorevich KOFMAN alias Oleksandr KOFMAN
  (Александр Игоревич Кофман) | Syntymäaika: 30.8.1977
  Syntymäpaikka: Makijivka (Donetskin alue) | ”Donetskin kansantasavallan””ulkoministeri” ja ”parlamentin””ensimmäinen varapuhemies”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä laittomissa ”vaaleissa””Donetskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 125. | Ravil Zakarievich KHALIKOV
  (Равиль Закариевич Халиков) | Syntymäaika: 23.2.1969
  Syntymäpaikka: Belozeren kylä, Romodanovon piiri, SNTL | ”Donetskin kansantasavallan””ensimmäinen varapääministeri” ja entinen ”yleinen syyttäjä”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 126. | Dmitry Aleksandrovich SEMYONOV,
  Dmitrii Aleksandrovich SEMENOV
  (Дмитрий Александрович Семенов) | Syntymäaika: 3.2.1963
  Syntymäpaikka: Moskova | ”Luhanskin kansantasavallan””varainhoidosta vastaava varapääministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 127. | Oleg BUGROV
  (Олег Бугров) | Syntymäaika: 29.8.1969 | Entinen ”Luhanskin kansantasavallan””puolustusministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja horjuttavat entisestään Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 128. | Lesya LAPTEVA
  (Леся Лаптева) | | Entinen ”Luhanskin kansantasavallan””koulutus-, tiede-, kulttuuri- ja uskontoministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 129. | Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV
  (alias Yevhen Eduardovych Mychaylov)
  (Евгений Здуардович Михайлов) | Syntymäaika: 17.3.1963
  Syntymäpaikka: Arkangeli | ”Donetskin kansantasavallan””hallitusasioiden hallintopäällikkö”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 132. | Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO alias Vladislav Nykolayevich DEYNEGO
  (Владислав Николаевич Дейнего) | Syntymäaika: 12.3.1964 | ”Luhanskin kansantasavallan””kansanneuvoston””varajohtaja”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 133. | Pavel DREMOV alias Batya
  (Павел Леонидович ДРËМОВ),
  Pavlo Leonidovych DRYOMOV
  (Павло Леонщович Дрьомов) | Syntymäaika: 22.11.1976
  Syntymäpaikka: Stahanov | Komentaja ”ensimmäisessä kasakkarykmentissä”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.
  Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 134. | Alexey MILCHAKOV alias Fritz, Serbian
  (Алексей МИЛЬЧАКОВ) | Syntymäaika: 30.4.1991 tai 30.1.1991
  Syntymäpaikka: Pietari | Komentaja ”Rusich”-yksikössä, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.
  Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 135. | Arseny PAVLOV alias Motorola
  ApcéHий Сергеевич ПÁВЛОВ (alias Моторoла) | Syntymäaika: 2.2.1983
  Syntymäpaikka: Uhta, Komi | Komentaja ”Sparta-pataljoonassa”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.
  Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 136. | Mikhail Sergeevich TOLSTYKH alias Givi
  (Михаил Сергеевич Толстых) | Syntymäaika: 19.7.1980
  Syntymäpaikka: Ilovaisk | Komentaja ”Somali-pataljoonassa”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.
  Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 137. | Eduard Aleksandrovich BASURIN
  (Здуард Александрович Басурин) | Syntymäaika: 27.6.1966 tai 21.6.1966
  Syntymäpaikka: Donetsk | ”Donetskin kansantasavallan” puolustusministeriön ”apulaiskomentaja”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 138. | Alexandr SHUBIN
  Александр Васильевич ШУБИН | Syntymäaika: 20.5.1972 tai 30.5.1972
  Syntymäpaikka: Luhansk | Laittoman ”Luhanskin kansantasavallan” niin sanottu ”oikeusministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 139. | Sergey Anatolievich LITVIN
  (Сергей Анатольевич Литвин) | Syntymäaika: 2.7.1973 | ”Luhanskin kansantasavallan” ministerineuvoston ”varapuheenjohtaja”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 141. | Ekaterina FILIPPOVA
  Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА | Syntymäaika: 20.11.1988
  Syntymäpaikka: Krasnoarmeisk | ”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”oikeusministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 142. | Aleksandr TIMOFEEV
  Александр ТИМОФЕЕВ | Syntymäaika: 27.1.1974 | ”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”budjettiministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 143. | Evgeny Vladimirovich MANUILOV
  (Евгений Владимирович Мануйлов) | Syntymäaika: 5.1.1967 | ”Luhanskin kansantasavallan” niin sanottu ”budjettiministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 144. | Viktor YATSENKO
  (Виктор ЯЦЕНКО) | Syntymäaika: 22.4.1985
  Syntymäpaikka: Herson | ”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”viestintäministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 146. | Zaur ISMAILOV
  (Заур Исмаилов Рауфович) | Syntymäaika: 25.7.1978 (tai 23.3.1975)
  Syntymäpaikka: Krasnyi Luh, Vorošilovgrad, Luhansk | ”Luhanskin kansantasavallan””johtava syyttäjäviranomainen”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 147. | Anatoly Ivanovich ANTONOV
  (Анатолий Иванович Антонов) | Syntymäaika: 15.5.1955
  Syntymäpaikka: Omsk | Apulaispuolustusministeri. Tässä tehtävässään on ollut tukemassa venäläisten joukkojen sijoittamista Ukrainaan.
  Venäjän puolustusministeriön nykyisen rakenteen perusteella hän osallistuu tässä tehtävässään Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä politiikat uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 16.2.2015 |
| 148. | Arkady Viktorovich BAKHIN
  (Аркадий Викторович Бахин) | Syntymäaika: 8.5.1956
  Syntymäpaikka: Kaunas, Liettua | Ensimmäinen varapuolustusministeri. Tässä tehtävässään on ollut tukemassa venäläisten joukkojen sijoittamista Ukrainaan.
  Venäjän puolustusministeriön nykyisen rakenteen perusteella hän osallistuu tässä tehtävässään Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä politiikat uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 16.2.2015 |
| 149. | Andrei Valeryevich KARTAPOLOV
  (Андрей Валерьевич Картaпoлoв) | Syntymäaika: 9.11.1963
  Syntymäpaikka: DDR | Venäjän federaation asevoimien pääesikunnan pääoperaatio-osaston johtaja ja pääesikunnan apulaispäällikkö. Molemmissa tehtävissään hän osallistuu aktiivisesti venäläisten joukkojen Ukrainassa harjoittaman sotilaallisen toiminnan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.
  Pääesikunnan vahvistetun toiminnan perusteella hän valvoo operatiivisesti asevoimia ja siten osallistuu aktiivisesti Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä uhkaavan Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. | 16.2.2015 |
| 150. | Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON
  (Иосиф Дaвьιдoвич Кобзон) | Syntymäaika: 11.9.1937
  Syntymäpaikka: Tšasov Jar, Ukraina | Valtionduuman jäsen.
  Vieraili ”Donetskin kansantasavallassa” ja antoi vierailullaan separatisteja tukevia lausuntoja. Hänet nimitettiin myös ”Donetskin kansantasavallan” kunniakonsuliksi Venäjän federaatiossa.
  Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 16.2.2015 |
| 151. | Valery Fedorovich RASHKIN
  (Валерий Фëдoрoвич Рашкин) | Syntymäaika: 14.3.1955
  Syntymäpaikka: Žilino, Kaliningradin alue | Kansallisuuskysymyksiä käsittelevän valtionduuman valiokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja.
  Hän on perustanut kansalaisliikkeen ”Krasnaja Moskva – Punaisen Moskovan isänmaallinen rintama-apu”, joka on järjestänyt separatisteja tukevia julkisia mielenosoituksia, ja tukenut siten Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentäviä toimia. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 16.2.2015 |

II

Korvataan asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä I olevat seuraavia henkilöitä ja yhtä yhteisöä koskevat merkinnät seuraavasti:

Henkilöt

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Sergey Valeryevich AKSYONOV,

Sergei Valerievich AKSENOV (Сер Валерьевич AKCëHOB),

Serhiy Valeriyovych AKSYONOV (Сергiй Валерiйович Аксьонов)

Syntymäaika: 26.11.1972

Syntymäpaikka: Beltsy (Bălţi), nykyisin Moldovan tasavalta

Aksyonov valittiin ”Krimin pääministeriksi” Krimin korkeimmassa neuvostossa 27.2.2014 venäläismielisten aseistettujen miesten läsnä ollessa. Oleksandr Turchynov julisti 1.3.2014 hänen ”valitsemisensa” perustuslain vastaiseksi. Aksyonov vaikutti aktiivisesti 16.3.2014 pidettäväksi aiotun ”kansanäänestyksen” järjestämiseksi. Hän on 9.10.2014 lähtien ollut ”Krimin tasavallan””johtaja”.

Venäjän valtionduuman puheenjohtajiston jäsen.

17.3.2014

2.

Vladimir Andreevich Konstantinov

(Владимир Андреевич Константинов)

Syntymäaika: 19.11.1956

Syntymäpaikka: Vladimirovka (Vladimirovca), Slobozian alue, Moldovan neuvostotasavalta (nykyinen Moldovan tasavalta) tai

Bogomol, Moldovan SNT

Krimin autonomisen tasavallan korkeimman neuvoston puhemiehenä Konstantinov oli merkittävässä roolissa korkeimman neuvoston päättäessä ”kansanäänestyksestä” Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan ja kehotti äänestäjiä äänestämään Krimin itsenäisyyden puolesta.

17.3.2014

3.

Rustam Ilmirovich Temirgaliev

(Рустам Ильмирович Темиргалиев)

Syntymäaika: 15.8.1976

Syntymäpaikka: Ulan-Ude, Burjatian ASNT

(Neuvostoliitto)

Entisenä Krimin ministerineuvoston varapuheenjohtajana Temirgaliev oli merkittävässä roolissa korkeimman neuvoston päättäessä ”kansanäänestyksestä” Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan. Hän puolsi aktiivisesti Krimin liittymistä Venäjän federaatioon.

17.3.2014

4.

Denis Valentinovich Berezovskiy

(Денис Валентинович Березовский)

Syntymäaika: 15.7.1974

Syntymäpaikka: Kharkiv, Ukrainan SNT

Berezovskiy nimitettiin 1.3.2014 Ukrainan laivaston komentajaksi, mutta vannoi sen jälkeen Krimin asevoimien valan, mikä on hänen Ukrainan laivastolle antamansa valan vastaista.

Hänet nimitettiin tämän jälkeen Venäjän federaation Mustanmeren laivaston apulaiskomentajaksi.

17.3.2014

5.

Aleksei Mikhailovich Chaliy

(Алексей Михайлович Чалый)

Syntymäaika: 13.6.1961

Syntymäpaikka: Moskova tai Sevastopol

Chaliy julistettiin 23.2.2014 torikokouksessa ”Sevastopolin kaupunginjohtajaksi”, ja hän hyväksyi tämän ”valinnan”. Hän kampanjoi aktiivisesti sen puolesta, että Sevastopolista tulisi Venäjän federaation erillinen yksikkö 16.3.2014 pidettäväksi aiotun kansanäänestyksen jälkeen. Hän allekirjoitti Venäjän sopimuksen Krimin tasavallan hyväksymisestä. Sevastopolin kaupungin lakiasäätävän kokouksen puhemies.

17.3.2014

6.

Pyotr Anatoliyovych Zima

(Пётр Анатольевич Зима)

Syntymäaika: 29.3.1965

”Pääministeri” Aksyonov nimitti Ziman 3.3.2014 Krimin turvallisuuspalvelun (SBU) uudeksi päälliköksi, ja hän hyväksyi tämän nimityksen. Hänelle annettiin asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien pääsy Venäjän turvallisuuspalvelun tietokantaan. Tähän kuului tietoja Euro-Maidan-aktivisteista ja Krimin ihmisoikeuksien puolustajista. Hänellä oli merkittävä rooli estettäessä Ukrainan viranomaisia valvomasta Krimin aluetta. Entiset Krimin SBU-virkamiehet vaativat 11.3.2014 itsenäisen Krimin turvallisuuspalvelun perustamista.

17.3.2014

7.

Yuriy Gennadyevich Zherebtsov

(Юрий Геннадиевич Жеребцов)

Syntymäaika: 19.11.1969

Syntymäpaikka: Izmail, Odessan alue, Ukrainan SNT tai Odessa

Krimin korkeimman neuvoston puhemiehen neuvonantaja, eräs 16.3.2014 pidetyn, Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan suunnatun ”kansanäänestyksen” johtavista järjestäjistä. ”Krimin tasavallan” kansankamarin jäsen.

17.3.2014

8.

Sergey Pavlovych Tsekov

(Сергей Павлович Цеков)

Syntymäaika: 29.9.1953 tai 23.9.1953

Syntymäpaikka: Simferopol

Korkeimman neuvoston varapuhemiehenä Tsekov käynnisti Sergey Aksyonovin kanssa Krimin autonomisen tasavallan hallituksen erottamisen. Hän otti tähän tehtävään mukaan Vladimir Konstantinovin uhaten häntä erottamisella. Hän tunnusti julkisesti, että Krimin parlamentin jäsenet olivat alkuunpanijoita pyydettäessä venäläisiä sotilaita ottamaan haltuunsa Krimin korkein neuvosto. Hän oli yksi ensimmäisistä Krimin johtajista, jotka vaativat julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

Venäjän federaation liittoneuvoston ”Krimin tasavaltaa” edustava jäsen.

17.3.2014

9.

Ozerov, Viktor Alekseevich

(Виктор Алексеевич Озеров)

Syntymäaika: 5.1.1958

Syntymäpaikka: Abakan, Khakassia

Venäjän federaation liittoneuvoston turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan puheenjohtaja.

1.3.2014 Ozerov tuki liittoneuvoston turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan puolesta julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

10.

Dzhabarov, Vladimir Michailovich

(Владимир Михайлович Джабаров)

Syntymäaika: 29.9.1952

Venäjän federaation liittoneuvoston kansainvälisten asioiden valiokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja.

1.3.2014 Dzhabarov tuki liittoneuvoston kansainvälisten asioiden valiokunnan puolesta julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

11.

Klishas, Andrei Aleksandrovich

(Андрей Александрович Клишас)

Syntymäaika: 9.11.1972

Syntymäpaikka: Sverdlovsk

Venäjän federaation liittoneuvoston perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja.

1.3.2014 Klishas tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Julkisissa lausunnoissa hän pyrki perustelemaan Venäjän sotilaallista väliintuloa Ukrainassa väittämällä, että Ukrainan presidentti kannattaa Krimin viranomaisten Venäjän federaation presidentille esittämää vetoomusta tarjota kaikenkattavaa apua Krimin kansalaisten puolustamiseksi.

17.3.2014

12.

Ryzhkov, Nikolai Ivanovich

(Николай Иванович Рыжков)

Syntymäaika: 28.9.1929

Syntymäpaikka: Dyleevka, Donetskin alue, Ukrainan SNT

Venäjän federaation liittoneuvoston federaatioasioiden, aluepolitiikan ja pohjoisten alueiden asioiden valiokunnan jäsen.

1.3.2014 Ryzhkov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

13.

Bushmin, Evgeni Viktorovich

(Евгений Викторович Бушмин)

Syntymäaika: 4.10.1958

Syntymäpaikka: Lopatino, Sergatšin alue, Venäjän SFNT

Venäjän federaation liittoneuvoston varapuhemies.

1.3.2014 Bushmin tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

14.

Totoonov, Aleksandr Borisovich

(Александр Борисович Тотоонов)

Syntymäaika: 3.4.1957

Syntymäpaikka: Ordžonikidze, Pohjois-Ossetia

Venäjän federaation liittoneuvoston kulttuuri-, tiede- ja tietovaliokunnan jäsen.

1.3.2014 Totoonov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

15.

Panteleev, Oleg Evgenevich

(Олег Евгеньевич Пантелеев)

Syntymäaika: 21.7.1952

Syntymäpaikka: Žitnikovskoje, Kurganin alue

Liittoneuvoston parlamentaaristen asioiden valiokunnan entinen ensimmäinen varapuheenjohtaja.

1.3.2014 Ryzhkov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

16.

Mironov, Sergei Mikhailovich

(Сергей Михайлович Миронов)

Syntymäaika: 14.2.1953

Syntymäpaikka: Puškin, Leningradin alue

Valtionduuman neuvoston jäsen duuman Oikeudenmukainen Venäjä -ryhmittymän johtaja.

Teki aloitteen laiksi, jonka mukaan Venäjän federaatiolla on lupa liittää alueeseensa Venäjän kansalaisten suojelemiseksi vieraan valtion alueita ilman kyseisen valtion suostumusta tai kansainvälisellä sopimuksella annettua valtuutusta.

17.3.2014

17.

Zheleznyak, Sergei Vladimirovich

(Сергей Владимирович Железняк)

Syntymäaika: 30.7.1970

Syntymäpaikka: Pietari (ent. Leningrad)

Venäjän federaation valtionduuman varapuheenjohtaja.

Tukee aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. Hän johti henkilökohtaisesti mielenosoitusta, jolla tuettiin Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa.

17.3.2014

18.

Slutski, Leonid Eduardovich

(Леонид &#x042D;дуардович Слуцкий)

Syntymäaika: 4.1.1968

Syntymäpaikka: Moskova

Venäjän federaation valtionduuman IVY-valiokunnan puheenjohtaja (LDPR:n jäsen).

Tukee aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään.

17.3.2014

19.

Vitko, Aleksandr Viktorovich

(Александр Викторович Витко)

Syntymäaika: 13.9.1961

Syntymäpaikka: Vitebsk (Valko-Venäjän SNT)

Mustanmeren laivaston komentaja vara-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta.

17.3.2014

20.

Sidorov, Anatoliy Alekseevich

(Анатолий Алексеевич Сидоров)

Syntymäaika: 2.7.1958

Syntymäpaikka: Siva, Permin alue, SNTL

Komentaja, Venäjän läntinen sotilasalue, jonka yksikköjä on lähetetty Krimille. Osittain vastuussa Ukrainan suvereniteettia heikentävästä Venäjän sotilaallisesta läsnäolosta Krimillä. Auttoi Krimin viranomaisia estämään julkisia mielenosoituksia, joissa vastustettiin toimia, jotka liittyivät kansanäänestykseen ja alueen liittämiseen Venäjään.

17.3.2014

21.

Galkin, Viktorovich Aleksandr

(Александр Викторович Галкин)

Syntymäaika: 22.3.1958

Syntymäpaikka: Ordžonikidze, Pohjois-Ossetian ASNT

Venäjän eteläinen sotilasalue, jonka joukkoja on Krimillä; Mustanmeren laivasto kuuluu Galkinin komentoon; joukkojen siirtyminen Krimille on tapahtunut suurelta osin eteläisen sotilasalueen kautta.

Venäjän eteläisen sotilasalueen komentaja. Eteläisen sotilasalueen joukkoja on lähetetty Krimille. Osittain vastuussa Ukrainan suvereniteettia heikentävästä Venäjän sotilaallisesta läsnäolosta Krimillä. Auttoi Krimin viranomaisia estämään julkisia mielenosoituksia, joissa vastustettiin toimia, jotka liittyivät kansanäänestykseen ja alueen liittämiseen Venäjään. Lisäksi Mustanmeren laivasto kuuluu eteläisen sotilasalueen valvontaan.

17.3.2014

22.

Rogozin, Dmitry Olegovich

(Дмитрий Олегович Рогозин)

Syntymäaika: 21.12.1963

Syntymäpaikka: Moskova

Venäjän federaation varapääministeri. Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

21.3.2014

23.

Glazyev, Yurievich Sergey

(Сергей Юрьевич Глазьев)

Syntymäaika: 1.1.1961

Syntymäpaikka: Zaporožje, (Ukrainan SNT)

Venäjän federaation presidentin neuvonantaja. Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

21.3.2014

24.

Matviyenko, Valentina Ivanova (o.s. Tyutina)

(Валентина Ивановна Матвиенко (o.s. Тютина))

Syntymäaika: 7.4.1949

Syntymäpaikka: Shepetovka, Hmelnitskin (Kamenets-Podolski) alue (Ukrainan SNT)

Liittoneuvoston puhemies. Tuki 1.3.2014 liittoneuvostossa julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

21.3.2014

25.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

(Сергей Евгеньевич Нарышкин)

Syntymäaika: 27.10.1954

Syntymäpaikka: Pietari (ent. Leningrad)

Valtionduuman puhemies. Tuki julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Tuki julkisesti Venäjän ja Krimin jälleenyhdistämissopimusta ja asiaan liittyvää liittovaltion perustuslakia.

21.3.2014

26.

Dmitry Konstantinovich KISELYOV,

Dmitrii Konstantinovich KISELEV

(Дмитрий Константинович Киселёв)

Syntymäaika: 26.4.1954

Syntymäpaikka: Moskova

Nimitetty presidentin asetuksella 9.12.2013 Venäjän liittovaltion uutistoimiston ”Rossiya Segodnyan” päälliköksi.

Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan tukevan hallituksen propagandan keskeinen levittäjä.

21.3.2014

27.

Nosatov, Alexander Mihailovich

(Александр Михайлович Носатов)

Syntymäaika: 27.3.1963

Syntymäpaikka: Sevastopol (Ukrainan SNT)

Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta.

21.3.2014

28.

Kulikov, Valery Vladimirovich

(Валерий Владимирович Куликов)

Syntymäaika: 1.9.1956

Syntymäpaikka: Zaporožje (Ukrainan SNT)

Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta.

21.3.2014

29.

Surkov, Vladislav Yurievich

(Владислав Юрьевич Сурков)

Syntymäaika: 21.9.1964,

Syntymäpaikka: Solntsevo, Lipetskin alue

Venäjän federaation presidentin avustaja. Hän valmisteli ja järjesteli aktiivisesti Krimillä toteutettua prosessia, jossa paikallisia krimiläisiä yhteisöjä yllytettiin järjestämään Ukrainan Krimillä toimivien viranomaisten vastaisia toimia.

21.3.2014

30.

Mikhail Grigorievich Malyshev

(Михаил Григорьевич Малышев)

Syntymäaika: 10.10.1955

Syntymäpaikka: Simferopol, Krim

Krimin vaalilautakunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin kansanäänestyksen hallinnoinnista. Venäjän järjestelmän mukaan vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta.

21.3.2014

31.

Valery Kirillovich Medvedev

(Валерий Кириллович Медведев)

Syntymäaika: 21.8.1946

Syntymäpaikka: Shmakovka, Primorskin alue

Sevastopolin vaalilautakunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin kansanäänestyksen hallinnoinnista. Venäjän järjestelmän mukaan vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta.

21.3.2014

32.

kenr.ltn. Igor Nikolaevich (Mykolayovich) Turchenyuk

(Игорь Николаевич Турченюк)

Syntymäaika: 5.12.1959

Syntymäpaikka: Osh, Kirgisian SNT

Krimille lähetettyjen venäläisten joukkojen tosiasiallinen komentaja (Venäjä käyttää joukoista virallisesti yhä nimitystä ”paikalliset itsepuolustusjoukot”). Eteläisen sotilasalueen apulaiskomentaja.

21.3.2014

33.

Elena Borisovna Mizulina (o.s. Dmitriyeva)

(Елена Борисовна Мизулина (born Дмитриева)

Syntymäaika: 9.12.1954

Syntymäpaikka: Bui, Kostroman alue

Valtionduuman varapuhemies. Aloitteentekijä ja tukija Venäjän viimeaikaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joiden perusteella muiden maiden alueet voivat liittyä Venäjään ilman keskusviranomaistensa ennakkosuostumusta.

21.3.2014

34.

Dmitry Nikolayevich Kozak

(Дмитрий Николаевич Козак)

Syntymäaika: 7.11.1958

Syntymäpaikka: Bandurovo, Kirovogradin alue, Ukrainan SNT

Varapääministeri. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan Venäjän federaatioon integroinnin valvonnasta.

29.4.2014

35.

Oleg Yevgenyvich Belaventsev

(Олег Евгеньевич Белавенцев)

Syntymäaika: 15.9.1949

Syntymäpaikka: Moskova

Venäjän federaation presidentin täysivaltainen edustaja niin kutsutussa ”liittovaltion Krimin piirissä”, Venäjän turvallisuusneuvoston ei-vakituinen jäsen. Vastuussa Venäjän valtionpäämiehen perustuslaillisten oikeuksien täytäntöönpanosta liitetyn Krimin autonomisen tasavallan alueella.

29.4.2014

36.

Oleg Genrikhovich Savelyev

(Олег Генрихович Савельев)

Syntymäaika: 27.10.1965

Syntymäpaikka: Leningrad

Krimin asioiden ministeri. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan integroinnista Venäjän federaatioon.

29.4.2014

37.

Sergei Ivanovich Menyailo

(Сергей Иванович Меняйло)

Syntymäaika: 22.8.1960

Syntymäpaikka: Alagir, Pohjois-Ossetian

autonominen SNT, Venäjän SFNT

Ukrainan liitetyn Sevastopolin kaupungin kuvernööri.

29.4.2014

38.

Olga Fedorovna Kovitidi

(Ольга Фёдоровна Ковитиди)

Syntymäaika: 7.5.1962

Syntymäpaikka: Simferopol, Ukrainan SNT

Venäjän federaation neuvoston jäsen liitetystä Krimin autonomisesta tasavallasta.

29.4.2014

40.

Sergei Ivanovich Neverov

(Сергей Иванович Неверов)

Syntymäaika: 21.12.1961

Syntymäpaikka: Tashtagol, SNTL

Valtionduuman varapuhemies, Yhtenäinen Venäjä. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan Venäjän federaatioon integrointia koskevan lain esittämisestä.

29.4.2014

41.

Igor Dmitrievich SERGUN

(Игорь Дмитриевич Сергун)

Syntymäaika: 28.3.1957

Syntymäpaikka: Podolsk, Moskovan alue

Tiedustelupäähallinto GRU:n johtaja, Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan varapäällikkö, kenraaliluutnantti. Vastuussa GRU:n henkilöstön toiminnasta Ukrainan itäosassa.

29.4.2014

42.

Valery Vasilevich Gerasimov

(Валерий Васильевич Герасимов)

Syntymäaika: 8.9.1955

Syntymäpaikka: Kazan

Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan päällikkö, Venäjän federaation ensimmäinen apulaispuolustusministeri, maavoimien kenraali. Vastuussa Venäjän joukkojen massiivisesta sijoittamisesta Ukrainan vastaiselle rajalle ja tilanteen liennyttämisen estymisestä.

29.4.2014

43.

German Prokopiv

”Luhanskin kaartin” aktiivinen johtaja. Osallistui turvallisuuspalvelun Luhanskin aluetoimiston rakennuksen valtaamiseen. Läheiset suhteet ”Kaakkoiseen armeijaan”.

29.4.2014

44.

Valeriy Dmitrievich Bolotov

(Валерий Дмитриевич Болотов)

Syntymäaika: 13.2.1970

Syntymäpaikka: Luhansk

Separatistiryhmä ”Kaakkoisen armeijan” johtajia. Ryhmä valtasi turvallisuuspalvelun Luhanskin alueen rakennuksen. Eläkkeellä oleva upseeri. Ennen rakennuksen valtausta hänen ja hänen kumppaniensa hallussa oli aseita, jotka oli ilmeisesti hankittu laittomasti Venäjältä ja paikallisilta rikollisryhmiltä.

29.4.2014

45.

Andriy Yevgenovych PURGIN

(Андрiй Eвгенович Пургiн),

Andrei Evgenevich PURGIN

(Андрей Евгеньевич Пургин)

Syntymäaika: 26.1.1972

Syntymäpaikka: Donetsk

”Donetskin tasavallan” entinen johtaja, aktiivinen osallistuja ja järjestäjä separatistisessa toiminnassa, Donetskin ”venäläisten turistien” toiminnan koordinaattori. ”Euraasian unionia koskevan Donbasin kansalaisaloitteen” perustajia. ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston””puheenjohtaja”.

29.4.2014

46.

Denys Volodymyrovych PUSHYLIN

(Денис Володимирович Пушилiн),

Denis Vladimirovich PUSHILIN

(Денис Владимирович Пушилин)

Syntymäaika: 9.5.1981 tai 9.5.1982

Syntymäpaikka: Makijivka (Donetskin alue)

”Donetskin kansantasavallan” johtajia. Osallistui aluehallintorakennuksen valtaamiseen ja hallussapitoon. Separatistien aktiivinen puolestapuhuja. ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston””varapuheenjohtaja”.

29.4.2014

47.

Tsyplakov Sergey Gennadevich

Syntymäaika: 1.5.1983

Syntymäpaikka: Khartsyzsk, Donetskin alue

Ideologisesti radikaalin Donbasin kansanmiliisin johtajia. Osallistui aktiivisesti useiden valtion rakennusten valtaamiseen Donetskin alueella.

29.4.2014

48.

Igor Vsevolodovich Girkin

(Игорь Всеволодович Гиркин) alias Igor Strelkov (Ihor Strielkov)

Syntymäaika: 17.12.1970

Syntymäpaikka: Moskova

Kuuluu Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan tiedusteluosaston (GRU) henkilöstöön. Hän osallistui Slovianskin tapahtumiin. Hän on Krimin pääministeriksi julistautuneen Sergey Aksionovin avustaja turvallisuusasioissa. Novorossija-kansanliikkeen johtaja.

29.4.2014

49.

Vyacheslav Viktorovich Volodin

(Вячеслав Викторович Володин)

Syntymäaika: 4.2.1964

Syntymäpaikka: Aleksejevka, Saratovin alue

Venäjän presidentin kanslian ensimmäinen apulaishenkilöstöpäällikkö. Vastuussa Venäjän federaatioon liitetyn, Ukrainaan kuuluvan Krimin alueen poliittisen integroinnin valvonnasta.

12.5.2014

50.

Vladimir Anatolievich Shamanov

(Владимир Анатольевич Шаманов)

Syntymäaika: 15.2.1957

Syntymäpaikka: Barnaul

Venäjän maahanlaskujoukkojen komentaja, kenraalieversti. Johtavan asemansa vuoksi vastuussa Venäjän maahanlaskujoukkojen lähettämisestä Krimille.

12.5.2014

51.

Vladimir Nikolaevich Pligin

(Владимир Николаевич Плигин)

Syntymäaika: 19.5.1960

Syntymäpaikka: Ignatovo,

Vologodskin alue, SNTL.

Valtionduuman perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin ja Sevastopolin liittämistä Venäjän federaatioon koskevan lainsäädännön hyväksymisen edistämisestä.

12.5.2014

52.

Petr Grigorievich JAROSH

(Петр Григорьевич Ярош)

Syntymäaika: 30.1.1971 tai 16.3.1966

Syntymäpaikka: Skvortsovon kylä, Simferopolin alue, Krim

Krimin federatiivisen maahanmuuttoviraston päällikkö. Vastuussa Venäjän passien järjestelmällisestä ja nopeutetusta myöntämisestä Krimin väestölle.

12.5.2014

53.

Oleg Grigorievich Kozyura

(Олег Григорьевич Козюра)

Syntymäaika: 19.12.1962

Syntymäpaikka: Zaporožje

Krimin federatiivisen maahanmuuttoviraston päällikkö. Vastuussa Venäjän passien järjestelmällisestä ja nopeutetusta myöntämisestä Sevastopolin asukkaille.

12.5.2014

54.

Viacheslav PONOMARIOV,

Vyacheslav Volodymyrovich PONOMARYOV

(В'ячеслав Володимирович Пономарьов),

Viacheslav Vladimirovich PONOMAREV

(Вячеслав Владимирович Пономарëв)

Syntymäaika: 2.5.1965

Syntymäpaikka: Slovjansk (Donetskin alue)

Julistautunut Slovjanskin kuvernööriksi (entinen). Vetosi Vladimir Putiniin, jotta tämä lähettäisi venäläisiä joukkoja suojelemaan kaupunkia ja myöhemmin pyysi tätä toimittamaan aseita. Ponomariovin miehet ovat osallistuneet kidnappauksiin (he sieppasivat Irma Kratin ja Vice Newsin toimittajan Simon Ostrovskyn. Molemmat vapautettiin myöhemmin. Ponomariovin miehet pitivät vangittuina Etyjin Wienin asiakirjan nojalla toimivia sotilastarkkailijoita). Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja.

12.5.2014

55.

Igor Nikolaevich Bezler

(Игорь Николаевич Безлер) alias Bes (paholainen)

Syntymäaika: 30.12.1965

Syntymäpaikka: Simferopol, Krim

Eräs Horlivkan puolisotilaallisten joukkojen johtajista. Otti valvontaansa Donetskin aluehallinnon rakennuksessa sijaitsevan Ukrainan-toimiston turvallisuusosaston, ja myöhemmin otti haltuunsa sisäministeriön aluetoimiston Horlivkan kaupungissa. Hänellä on suhteita Ihor Strielkoviin, jonka komennuksessa hän Ukrainan turvallisuuspalvelun mukaan osallistui Horlivkan kaupunginvaltuuston edustajan Volodymyr Rybakin murhaan.

12.5.2014

57.

Oleg TSARIOV,

Oleh Anatoliyovych TSAROV

(Олег Анатолтович Царьов),

Oleg Anatolevich TSAREV

(Олег Анатольевич Цаpëв)

Syntymäaika: 2.6.1970

Syntymäpaikka: Dnepropetrovsk

Ukrainan korkeimman neuvoston entinen jäsen. On siinä asemassa julkisesti vedonnut Ukrainan kaakkoisista alueista koostuvan ”Novorossijan federatiivisen tasavallan” perustamisen puolesta. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja.

12.5.2014

58.

Roman Viktorovich Lyagin

(Роман Викторович Лягин)

Syntymäaika: 30.5.1980,

Syntymäpaikka: Donetsk, Ukraina

”Donetskin kansantasavallan” keskusvaalilautakunnan päällikkö. Järjestänyt aktiivisesti 11. toukokuuta 2014 pidettyä, ”Donetskin kansantasavallan” itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä. Entinen ”työ- ja sosiaaliministeri”.

12.5.2014

59.

Aleksandr Sergeevich MALYKHIN,

Alexander Sergeevich MALYHIN

(Александр Сергеевич Малнхин)

Syntymäaika: 12.1.1981

”Luhanskin kansantasavallan” keskusvaalilautakunnan päällikkö. Järjesti aktiivisesti 11. toukokuuta 2014 pidettyä, ”Luhanskin kansantasavallan” itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä.

12.5.2014

60.

Natalia Vladimirovna Poklonskaya

(Наталья Владимировна Поклонская)

Syntymäaika: 18.3.1980

Syntymäpaikka: Mihailovka, Voroshilovgradin alue, Ukrainan SNT tai Yevpatoria, Ukrainan SNT

Krimin syyttäjäviranomainen. Panee aktiivisesti täytäntöön Krimin liittämistä Venäjään.

12.5.2014

61.

Igor Sergeievich Shevchenko

(Игорь Сергеевич Шевченко)

Syntymäpaikka: Sevastopol, Krim

Sevastopolin syyttäjäviranomainen. Panee aktiivisesti täytäntöön Sevastopolin liittämistä Venäjään.

12.5.2014

62.

Aleksandr Yurevich BORODAI

(Александр Юрьевич Бородай)

Syntymäaika: 25.7.1972

Syntymäpaikka: Moskova

Entisenä ”Donetskin kansantasavallan pääministerinä” vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista” (esim. totesi 8.7.2014, että joukkomme toteuttavat Ukrainan ”fasistien” vastaista erityisoperaatiota), ”Novorossijan liittoa” koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaja. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja.

12.7.2014

63.

Alexander KHODAKOVSKY,

Oleksandr Serhiyovych KHODAKOVSKIY

(Олександр Сергiйович Ходаковський),

Aleksandr Sergeevich KHODAKOVSKII

(Александр Сергеевич Ходаковский)

Syntymäaika: 18.12.1972

Syntymäpaikka: Donetsk

Entisenä ”Donetskin kansantasavallan turvallisuusministerinä” vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista turvallisuustoiminnoista. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja.

12.7.2014

64.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY

(Александр Александрович Калюсский)

Syntymäaika: 9.10.1975

Niin kutsuttu ”Donetskin kansantasavallan sosiaaliasioista vastaava de facto -varapääministeri”. Vastuussa niin kutsutun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

12.7.2014

65.

Alexander KHRYAKOV,

Aleksandr Vitalievich KHRYAKOV

(Александр Витальевич Хряков),

Oleksandr Vitaliyovych KHRYAKOV

(Олександр ВiTалiйович Хряков)

Syntymäaika: 6.11.1958

Syntymäpaikka: Donetsk

Entinen niin kutsuttu ”Donetskin kansantasavallan tiedotus- ja viestintäministeri”. Vastuussa niin kutsutun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistimyönteisistä propagandatoiminnoista.

12.7.2014

66.

Marat Faatovich BASHIROV

(Марат Фаатович Баширов)

Syntymäaika: 20.1.1964

Syntymäpaikka: Iževsk, Venäjän federaatio

Entinen niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan ministerineuvoston pääministeri”, vahvistettu 8.7.2014.

Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

12.7.2014

67.

Vasyl NIKITIN,

Vasilii Aleksandrovich NIKITIN

(Василий Александрович Никитин)

Syntymäaika: 25.11.1971

Syntymäpaikka: Shargun (Uzbekistan)

Niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan ministerineuvoston varapääministeri”, (ent. niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan pääministeri” ja ”Kaakkoisen armeijan” entinen tiedottaja).

Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

Vastuussa Kaakkoisen armeijan ilmoituksesta, jonka mukaan Ukrainan presidentinvaaleja ei voida toteuttaa ”Luhanskin kansantasavallassa” johtuen alueen ”uudesta” asemasta.

12.7.2014

68.

Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN

(Алексей Вячеславович Карякин)

Syntymäaika: 7.4.1980 tai 7.4.1979

Syntymäpaikka: Stahanov (Luhanskin alue)

Niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtaja”.

Vastuussa ”korkeimman neuvoston” separatistisista ”hallitustoiminnoista”, vastuussa Venäjän federaatiolle esitetystä pyynnöstä tunnustaa ”Luhanskin kansantasavallan” itsenäisyys.

”Novorossijan liittoa” koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaja.

12.7.2014

69.

Yuriy Volodymyrovych IVAKIN

(Юрiй Володимирович Iвакiн),

Iurii Vladimirovich IVAKIN

(Юрий Владимирович Ивакин)

Syntymäaika: 13.8.1954

Syntymäpaikka: Perevalsk (Luhanskin alue)

Entisenä ”Luhanskin kansantasavallan sisäasiainministerinä” vastuussa ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

12.7.2014

70.

Igor PLOTNITSKY,

Igor Venediktovich PLOTNITSKII

(Игорь Венедиктович Плотницкий)

Syntymäaika: 24.6.1964 tai 25.6.1964 tai 26.6.1964

Syntymäpaikka: Luhansk (mahd. Kelmentsy, Tšernivtsin alue)

Entinen ”puolustusministeri” ja nykyinen ”Luhanskin kansantasavallan””johtaja”.

Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

12.7.2014

71.

Nikolay KOZITSYN

Syntymäaika: 20.6.1956

Syntymäpaikka: Donetskin alue

Kasakkajoukkojen komentaja.

Vastuussa Ukrainan hallituksen joukkoja vastaan Ukrainan itäosassa taistelevien separatistien johtamisesta

12.7.2014

73.

Mikhail Efimovich FRADKOV

(Михаил Ефимович Фрадков)

Syntymäaika: 1.9.1950

Syntymäpaikka: Kurumotš, Kuibyševin alue

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; Venäjän federaation tiedustelupalvelun johtaja. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

74.

Nikolai Platonovich PATRUSHEV

(Николай Платонович Патрушев)

Syntymäaika: 11.7.1951

Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari)

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja sihteeri. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

75.

Aleksandr Vasilievich BORTNIKOV

(Александр Васильевич Бортников)

Syntymäaika: 15.11.1951

Syntymäpaikka: Perm

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) johtaja. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

76.

Rashid Gumarovich NURGALIEV

(Рашид Гумарович Нургалиев)

Syntymäaika: 8.10.1956

Syntymäpaikka: Žetikara, Kazakstanin neuvostotasavalta

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja apulaissihteeri. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

77.

Boris Vyacheslavovich GRYZLOV

(Борис Вячеславович Грызлов)

Syntymäaika: 15.12.1950

Syntymäpaikka: Vladivostok

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

78.

Sergei Orestovoch BESEDA

(Сергей Орестович Беседа)

Syntymäaika: 17.5.1954

Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) viidennen osaston komentaja.

FSB:n vanhempana virkamiehenä toimii päällikkönä osastossa, joka vastaa tiedusteluoperaatioiden ja kansainvälisen toiminnan valvonnasta.

25.7.2014

79.

Mikhail Vladimirovich DEGTYAREV

(Михаил Владимирович Дегтярëв)

Syntymäaika: 10.7.1981

Syntymäpaikka: Kuibyšev (Samara)

Valtionduuman jäsen.

Ilmoitti 23.5.2014 tunnustamattoman ”Donetskin kansantasavallan””de facto -suurlähetystön” avaamisesta Moskovassa. Osallistuu toimiin, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

80.

Ramzan Akhmadovitch KADYROV

(Рамзан Ахматович Кадыров)

Syntymäaika: 5.10.1976

Syntymäpaikka: Tsentaroi

Tšetšenian tasavallan presidentti. Antoi lausuntoja, jotka tukevat Krimin laitonta liittämistä ja Ukrainan aseellista kapinaa. Ilmoitti muun muassa 14.6.2014 tekevänsä kaikkensa tukeakseen Krimin elvyttämistä. Tässä yhteydessä sai mitalin ”Krimin vapauttamisesta” Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevältä päämieheltä tuesta, jota hän antoi Krimin laittomalle liittämiselle. Lisäksi 1.6.2014 ilmaisi valmiutensa lähettää pyydettäessä 74 000 tšetšenialaista vapaaehtoista Ukrainaan.

25.7.2014

81.

Alexander Nikolayevich TKACHYOV

(Александр Николаевич Ткачëв)

Syntymäaika: 23.12.1960

Syntymäpaikka: Vyselki, Krasnodarin alue

Krasnodarin alueen entinen kuvernööri.

Tässä yhteydessä sai mitalin ”Krimin vapauttamisesta” Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevältä päämieheltä tuesta, jota hän antoi Krimin laittomalle liittämiselle. Tässä tilaisuudessa Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevä päämies sanoi Tkatšjovin kuuluneen ensimmäisiin, jotka ilmaisivat tukensa Krimin ”uusille johtajille”.

25.7.2014

82.

Pavel GUBAREV

(Павел Юрьевич Губарев)

Syntymäaika: 10.2.1983

Syntymäpaikka: Severodonetsk

Yksi ”Donetskin kansantasavallan” johtajiksi julistautuneista henkilöistä. Vaati Venäjän interventiota Ukrainan itäosassa, muun muassa venäläisten rauhanturvajoukkojen lähettämistä. On lähellä Igor Strelkovia/Girkiniä, joka on vastuussa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista. Gubarev vastaa separatistien asejoukkojen rekrytoinneista.

Vastuussa aluehallinnon rakennuksen valtauksesta Donetskissa venäläismyönteisten joukkojen kanssa. Julistautui ”kansan kuvernööriksi”.

Ollut pidätettynä Ukrainan alueellisen koskemattomuuden uhkaamisesta, sittemmin vapautettu, mutta jatkanut merkittävässä roolissa separatistisessa toiminnassa, joka heikentää Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

83.

Ekaterina Iurievna GUBAREVA

(Екатерина Юрьевна Губарева),

Katerina Yuriyovna GUBARIEVA

(Катерина Юрiйовнa Губарева)

Syntymäaika: 5.7.1983

Syntymäpaikka: Kakhovka (Hersonin alue)

Entisenä ”ulkoministerinä” oli vastuussa ”Donetskin kansantasavallan” puolustamisesta heikentäen näin Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Lisäksi hänen pankkitiliään käytetään laittomien separatistiryhmien rahoittamiseen. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja.

25.7.2014

84.

Fedor Dmitrievich BEREZIN

(Фëдор Дмитриевич Березин),

Fedir Dmitrovych BEREZIN

(Федiр Дмитрович Березiн)

Syntymäaika: 7.2.1960

Syntymäpaikka: Donetsk

Entinen ”Donetskin kansantasavallan””apulaispuolustusministeri”. On lähellä Igor Strelkovia/Girkiniä, joka on vastuussa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja.

25.7.2014

85.

Valery Vladimirovich KAUROV

Валерий Владимирович Кауров

Syntymäaika: 2.4.1956

Syntymäpaikka: Odessa

Julistautunut ”Novorossijan tasavallan” presidentiksi ja kehottanut Venäjää lähettämään joukkoja Ukrainaan. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

86.

Serhii Anatoliyovych ZDRILIUK

Сергей Анатольевич Здрнлюкv

Syntymäaika: 23.6.1972

Syntymäpaikka: Vinnytsian alue

Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista vastuussa olevan Igor Strelkovin/Girkinin vanhempi avustaja. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

87.

Vladimir ANTYUFEYEV

Владимир Антюфеев

(alias Vladimir SHEVTSOV, Vladimir Iurievici ANTIUFEEV, Vladimir Gheorghievici ALEXANDROV, Vadim Gheorghievici SHEVTSOV)

Syntymäaika: 19.2.1951

Syntymäpaikka: Novosibirsk

Entinen ”valtionturvallisuusministeri” Transnistrian separatistisella alueella. Entinen ”Donetskin kansantasavallan””varapääministeri”, joka vastasi turvallisuudesta ja lainvalvonnasta. Tässä ominaisuudessa vastasi niin sanotun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisesta ”hallinnollisesta” toiminnasta.

25.7.2014

88.

Alexey Alexeyevich GROMOV

(Алексей Алексеевич Громов)

Syntymäaika: 31.5.1960

Syntymäpaikka: Zagorsk (Sergiev Posad)

Presidentin hallinnon ensimmäisenä apulaishenkilöstöpäällikkönä vastuussa venäläisen median ohjeistamisesta kannattamaan Ukrainan separatisteja ja Krimin liittämistä. Tukee näin ollen Ukrainan itäosan vakauden horjuttamista ja Krimin liittämistä.

30.7.2014

90.

Boris Alekseevich LITVINOV

(Борис Алексеевич Литвинов)

Syntymäaika: 13.1.1954

Syntymäpaikka: Dzeržinsk (Donetskin alue)

”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston” jäsen ja ”korkeimman neuvoston” entinen puheenjohtaja, joka on ollut laatimassa politiikkaa ja järjestämässä laitonta ”kansanäänestystä”, joka johti ”Donetskin kansantasavallan” julistamiseen, mikä on vastoin Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja yhtenäisyyttä.

30.7.2014

91.

Sergey Vadimovich ABISOV

(Сергей Вадимович Абисов)

Syntymäaika: 27.11.1967

Syntymäpaikka: Simferopol, Krim

Hyväksyi Venäjän presidentin 5.5.2014 asetuksella nro 301 antaman nimityksensä ”Krimin tasavallan sisäministeriksi”, ja toimillaan ”sisäministerinä” on heikentänyt Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja yhtenäisyyttä.

30.7.2014

92.

Arkady Romanovich ROTENBERG,

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович Ротенберг)

Syntymäaika: 15.12.1951

Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari)

Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava ja entinen judoharjoituskumppani.

Luonut omaisuutensa presidentti Putinin toimikaudella. Hänen taloudellinen menestymisensä johtuu häntä tukeneiden keskeisten päätöksentekijöiden vaikutuksesta, varsinkin julkisten hankintasopimusten tekemisessä.

Hän on hyötynyt tiiviistä henkilökohtaisista suhteistaan Venäjän päätöksentekijöihin, kun Venäjän valtio tai valtionyhtiöt myönsivät hänelle tärkeitä sopimuksia. Hänen yhtiöilleen myönnettiin esimerkiksi useita erittäin tuottoisia sopimuksia Sotšin olympialaisten valmistelun yhteydessä.

Myös Stroigazmontaž-yhtiön omistaja. Kyseinen yhtiö on saanut valtiolta sopimuksen sillan rakentamisesta Venäjältä laittomasti liitettyyn Krimin autonomiseen tasavaltaan, mikä on lujittanut alueen yhdentämistä Venäjän federaatioon ja näin ollen heikentänyt edelleen Ukrainan alueellista koskemattomuutta.

Prosveštšenije-kustantamon hallituksen puheenjohtaja. Kustantamo toteutti ”Venäjän lapsille: osoite Krim” -hankkeen. Se on PR-kampanja, jonka tarkoituksena oli saada krimiläiset lapset vakuuttuneiksi siitä, että he ovat nyt Venäjällä asuvia Venäjän kansalaisia, ja tukemaan siten Venäjän hallituksen politiikkaa Krimin liittämiseksi Venäjään.

30.7.2014

93.

Konstantin Valerevich MALOFEEV

(Константин Валерьевич Малофеев)

Syntymäaika: 3.7.1974

Syntymäpaikka: Puškino

Läheisessä yhteydessä ukrainalaisiin separatisteihin Ukrainan itäosassa ja Krimillä. ”Donetskin kansantasavallan””pääministerin” Borodain aikaisempi työnantaja. Tavannut ”Krimin tasavallan””pääministerin” Aksjonovin Krimin liittämisprosessin aikana. Ukrainan hallitus on käynnistänyt rikostutkinnan aineellisesta ja taloudellisesta tuesta, jota hänen väitetään antaneen separatisteille. Lisäksi hän antanut useita julkisia lausuntoja, jotka tukevat Krimin liittämistä ja Ukrainan yhdistämistä Venäjään. Totesi erityisesti kesäkuussa 2014, että ”koko Ukrainaa ei voi yhdistää Venäjään, mutta (Ukrainan) itäosan ehkä voi”.

Tukee näin ollen toimillaan Ukrainan itäosan vakauden horjuttamista.

30.7.2014

94.

Yuriy Valentinovich KOVALCHUK

(Юрий Валентинович Ковальчук)

Syntymäaika: 25.7.1951

Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari)

Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava. Ollut mukana perustamassa ns. Ozero Datšaa, joka on presidentti Putinin vaikutusvaltaisen lähipiirin osuustoiminnallinen yritys.

Hyötyy yhteyksistään Venäjän päättäjiin. Bank Rossijan puheenjohtaja ja suurin osakkeenomistaja. Omisti vuonna 2013 n. 38 % kyseisestä pankista, jota pidetään Venäjän federaation johtavien virkamiesten henkilökohtaisena pankkina. Krimin laittoman liittämisen jälkeen Bank Rossija on avannut sivuliikkeitä Krimillä ja Sevastopolissa, mikä on lujittanut näiden alueiden yhdentämistä Venäjään.

Lisäksi Bank Rossijalla on merkittäviä osuuksia National Media Groupissa, joka puolestaan valvoo tv-asemia, jotka tukevat aktiivisesti Ukrainan vakautta horjuttavaa Venäjän hallituksen politiikkaa.

30.7.2014

95.

Nikolay Terentievich SHAMALOV

(Николай Терентьевич Шамалов)

Syntymäaika: 24.1.1950

Syntymäpaikka: Valko-Venäjä

Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava. Ollut mukana perustamassa ns. Ozero Datšaa, joka on presidentti Putinin vaikutusvaltaisen lähipiirin osuustoiminnallinen yritys.

Hyötyy yhteyksistään Venäjän päättäjiin. Bank Rossijan toiseksi suurin osakkeenomistaja. Omisti vuonna 2013 n. 10 % kyseisestä pankista, jota pidetään Venäjän federaation johtavien virkamiesten henkilökohtaisena pankkina. Krimin laittoman liittämisen jälkeen Bank Rossija on avannut sivuliikkeitä Krimillä ja Sevastopolissa, mikä on lujittanut näiden alueiden yhdentämistä Venäjään.

Lisäksi Bank Rossijalla on merkittäviä osuuksia National Media Groupissa, joka puolestaan valvoo tv-asemia, jotka tukevat aktiivisesti Ukrainan vakautta horjuttavaa Venäjän hallituksen politiikkaa.

30.7.2014

96.

Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO

(Александр Владимирович Захарченко)

Syntymäaika: 26.6.1976

Syntymäpaikka: Donetsk

Hänestä tuli 7.8.2014”Donetskin kansantasavallan””pääministeri” Alexander Borodain tilalle. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

97.

Vladimir KONONOV/alias”Tsar”

(Владимир Петровнч Кононов)

Syntymäaika: 14.10.1974

Syntymäpaikka: Gorski

Hänestä tuli 14.8. ”Donetskin kansantasavallan””puolustusministeri” Igor Strelkovin/Girkinin tilalle. Tietojen mukaan hän on johtanut separatistitaistelijoiden divisioonaa Donetskissa huhtikuusta lähtien ja luvannut ”ratkaista Ukrainan sotilashyökkäyksen strategisen torjuntatehtävän”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

98.

Miroslav Vladimirovich RUDENKO

(Мирослав Владимирович Руденко)

Syntymäaika: 21.1.1983

Syntymäpaikka: Debaltsevo

Lähellä ”Donbasin kansanmiliisiä”. Hän on muun muassa todennut, että he jatkavat taisteluaan muualla maassa. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. ”Donetskin kansantasavallan parlamentin””kansanedustaja”.

12.9.2014

99.

Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV,

Gennadii Nikolaevich TSYPKALOV

(Геннадий Николаевич ЦыПлаков)

Syntymäaika: 21.6.1973

Syntymäpaikka: Rostovin alue (Venäjä)

Hänestä tuli ”Luhanskin kansantasavallan””pääministeri” Marat Bashirovin tilalle. Toimi aikaisemmin aktiivisesti kapinallisten kaakkoisessa armeijassa. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

101.

Oleg Vladimirovich BEREZA

(Олег Владимирович Берëза)

Syntymäaika: 1.3.1977

”Donetskin kansantasavallan””sisäasianministeri”. Yhteydessä Vladimir Antyufeyeviin, joka on vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoimista”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

102.

Andrei Nikolaevich RODKIN

(Андрей Николаевич Родкин)

Syntymäaika: 23.9.1976

Syntymäpaikka: Moskova

”Donetskin kansantasavallan” Moskovan-edustaja. Hän on lausunnoissaan puhunut muun muassa kapinallisjoukkojen valmiudesta käydä sissisotaa ja niiden Ukrainan asevoimilta anastamista asejärjestelmistä. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

103.

Aleksandr Akimovich KARAMAN

(Александр Акимович Караман),

Alexandru CARAMAN

Syntymäaika: 26.7.1956 tai 26.6.1956

Syntymäpaikka: Cioburciu, Slobozian piiri, nykyisin Moldovan tasavalta

”Donetskin kansantasavallan””sosiaaliasioista vastaava varapääministeri”. Yhteydessä Vladimir Antyufeyeviin, joka on vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoimista”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Venäjän varapääministerin Dmitri Rogozinin suojeluksessa. ”Donetskin kansantasavallan” ministerineuvoston hallintopäällikkö.

12.9.2014

104.

Georgiy L'vovich MURADOV

(Георгий Львович Мурадов)

Syntymäaika: 19.11.1954

Syntymäpaikka: Košmes, Komin ASNT

Krimin ”varapääministeri” ja Krimin täysivaltainen edustaja presidentti Putinin luona. Muradovilla on ollut tärkeä rooli Venäjän institutionaalisen valvonnan vahvistamisessa Krimillä laittomasta liittämisestä alkaen. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

105.

Mikhail Sergeyevich SHEREMET

(Михаил Сергеевич Шеремет)

Syntymäaika: 23.5.1971

Syntymäpaikka: Džankoi

Krimin niin sanottu ”ensimmäinen varapääministeri”. Hänellä oli keskeinen asema Krimin yhdistymisestä Venäjään 16.3. pidetyn kansanäänestyksen järjestämisessä ja toimittamisessa. Kansanäänestyksen aikaan hän johti tietojen mukaan Moskovan-mielisiä ”itsepuolustusjoukkoja” Krimillä. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

106.

Yuri Leonidovich VOROBIOV

(Юрий Леонидович Воробьев)

Syntymäaika: 2.2.1948

Syntymäpaikka: Krasnojarsk

Venäjän federaation liittoneuvoston varapuhemies. Kannatti 1.3.2014 julkisesti liittoneuvostossa venäläisten joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Myöhemmin hän äänesti asiaa koskevan asetuksen puolesta.

12.9.2014

107.

Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY

(Владимир Вольфович Жириновски)

Syntymäaika: 25.4.1946

Syntymäpaikka: Alma-Ata, Kazakstanin SNT

Valtionduuman neuvoston jäsen; LDPR-puolueen johtaja. Tuki aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. On aktiivisesti vaatinut Ukrainan jakamista. Allekirjoitti johtamansa LDPR-puolueen puolesta sopimuksen ”Donetskin kansantasavallan” kanssa.

12.9.2014

108.

Vladimir Abdualiyevich VASILYEV

(Васильев Владимир Абдуалиевич)

Syntymäaika: 11.8.1949

Syntymäpaikka: Klin

Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

109.

Viktor Petrovich VODOLATSKY

(Виктор Петрович Водолацкий)

Syntymäaika: 19.8.1957

Syntymäpaikka: Stefanidin Dar, Rostovin alue

Venäläisten ja ulkomaisten kasakkajoukkojen unionin puheenjohtaja (”ataman”) ja valtionduuman varajäsen. Kannatti Krimin liittämistä ja myönsi venäläisten kasakoiden osallistuneen aktiivisesti Ukrainan konfliktiin Moskovan tukemien separatistien rinnalla. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

110.

Leonid Ivanovich KALASHNIKOV

(Леонид Иванович Калашников)

Syntymäaika: 6.8.1960

Syntymäpaikka: Stepnoi Dvorets

Valtionduuman ulkoasiankomitean ensimmäinen varapuheenjohtaja. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

111.

Vladimir Stepanovich NIKITIN

(Владимир Степанович Никитин)

Syntymäaika: 5.4.1948

Syntymäpaikka: Opotška

Entinen ensimmäinen varapuheenjohtaja suhteita IVY-maihin, Euraasian integraatiota ja yhteyksiä maanmiehiin käsittelevässä valtionduuman komiteassa. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

112.

Oleg Vladimirovich LEBEDEV

(Олег Владимирович Лебедев)

Syntymäaika: 21.3.1964

Syntymäpaikka: Rudnyi, Kostanain alue, Kazakstanin SNT

Ensimmäinen varapuheenjohtaja suhteita IVY-maihin, Euraasian integraatiota ja yhteyksiä maanmiehiin käsittelevässä valtionduuman komiteassa. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

113.

Ivan Ivanovich MELNIKOV

(Иван Иванович Мельников)

Syntymäaika: 7.8.1950

Syntymäpaikka: Bogoroditsk

Valtionduuman ensimmäinen varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

114.

Igor Vladimirovich LEBEDEV

(Игорь Владимирович Лебедев)

Syntymäaika: 27.9.1972

Syntymäpaikka: Moskova

Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

115.

Nikolai Vladimirovich LEVICHEV

(Николай Владимирович Левичев)

Syntymäaika: 28.5.1953

Syntymäpaikka: Puškin

Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

116.

Svetlana Sergeevna ZHUROVA

(Светлана Сергеевна Журова)

Syntymäaika: 7.1.1972

Syntymäpaikka: Pavlovo-na-Neve

Valtionduuman ulkoasiankomitean ensimmäinen varapuheenjohtaja. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

117.

Aleksey Vasilevich NAUMETS

(Алексей Васильевич Haумец)

Syntymäaika: 11.2.1968

Venäjän armeijan kenraalimajuri. Hän on 76. maahanlaskudivisioonan komentaja, joka on ollut osallisena Venäjän sotilaallisessa läsnäolossa Ukrainan alueella, varsinkin Krimin laittoman liittämisen aikana.

12.9.2014

118.

Sergey Viktorovich CHEMEZOV

(Сергей Викторович Чемезов)

Syntymäaika: 20.8.1952

Syntymäpaikka: Tšeremhovo

Kuuluu presidentti Putinin läheisiin liittolaisiin. He molemmat olivat Dresdeniin lähetettyjä KGB:n upseereita. ”Yhdistyneen Venäjän” ylimmän neuvoston jäsen. Hyötynyt yhteyksistään Venäjän presidenttiin ja päässyt korkeisiin asemiin valtiojohtoisissa yrityksissä. Johtaa Rostec-konglomeraattia, joka on Venäjän johtava valtiojohtoinen puolustus- ja teollisuustuotantoyritys. Venäjän hallituksen päätöksen johdosta Rostecin tytäryhtiö Technopromexport suunnittelee rakentavansa energialaitoksia Krimille ja tukee näin sen integraatiota Venäjän federaatioon.

Lisäksi Rostecin tytäryhtiö Rosoboronexport on tukenut Krimin puolustusalan yritysten yhdistämistä Venäjän puolustusteollisuuteen ja vahvistanut näin Krimin laitonta liittämistä Venäjän federaatioon.

12.9.2014

119.

Alexander Mikhailovich BABAKOV

(Aлександр Михайлович Бабаков)

Syntymäaika: 8.2.1963

Syntymäpaikka: Chișinău

Valtionduuman jäsen, Venäjän federaation sotilaallis-teollisen kompleksin kehittämissäännöksiä käsittelevän valtionduuman valiokunnan puheenjohtaja. ”Yhdistyneen Venäjän” näkyvä jäsen ja liikemies, jolla on huomattavia investointeja Ukrainassa ja Krimillä.

Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

120.

Serhiy KOZYAKOV (alias Sergey Kozyakov)

Сергей Козьяков

Syntymäaika: 29.9.1982

”Luhanskin keskusvaalilautakunnan johtajana” vastuussa ”vaalien” järjestämisestä 2.11.2014”Luhanskin kansantasavallassa”. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä järjestäessään laittomat ”vaalit” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

121.

Oleg Konstantinovich AKIMOV alias Oleh AKIMOV

(Олег Константинович Акимов)

Syntymäaika: 15.9.1981

Syntymäpaikka: Luhansk

”Luhanskin talousunionin” edustaja ”Luhanskin kansantasavallan””kansallisneuvostossa”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Luhanskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

122.

Larisa Leonidovna AIRAPETYAN alias Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN tai Larysa AIRAPETYAN

(Лариса Леонидовна Айрапетян)

Syntymäaika: 21.2.1970

”Luhanskin kansantasavallan””terveysministeri”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Luhanskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään.

Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

123.

Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO alias Yuriy SIVOKONENKO, Yury SIVOKONENKO, Yury SYVOKONENKO

(Юрий Викторович Сивоконенко)

Syntymäaika: 7.8.1957

Syntymäpaikka: Donetsk

”Donetskin kansantasavallan””parlamentin” jäsen, joka työskentelee Donbasin Berkutin veteraanien liitossa. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Donetskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

124.

Aleksandr Igorevich KOFMAN alias Oleksandr KOFMAN

(Александр Игоревич Кофман)

Syntymäaika: 30.8.1977

Syntymäpaikka: Makijivka (Donetskin alue)

”Donetskin kansantasavallan””ulkoministeri” ja ”parlamentin””ensimmäinen varapuhemies”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä laittomissa ”vaaleissa””Donetskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

125.

Ravil Zakarievich KHALIKOV

(Равиль Закариевич Халиков)

Syntymäaika: 23.2.1969

Syntymäpaikka: Belozeren kylä, Romodanovon piiri, SNTL

”Donetskin kansantasavallan””ensimmäinen varapääministeri” ja entinen ”yleinen syyttäjä”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

126.

Dmitry Aleksandrovich SEMYONOV,

Dmitrii Aleksandrovich SEMENOV

(Дмитрий Александрович Семенов)

Syntymäaika: 3.2.1963

Syntymäpaikka: Moskova

”Luhanskin kansantasavallan””varainhoidosta vastaava varapääministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

127.

Oleg BUGROV

(Олег Бугров)

Syntymäaika: 29.8.1969

Entinen ”Luhanskin kansantasavallan””puolustusministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja horjuttavat entisestään Ukrainan vakautta.

29.11.2014

128.

Lesya LAPTEVA

(Леся Лаптева)

Entinen ”Luhanskin kansantasavallan””koulutus-, tiede-, kulttuuri- ja uskontoministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

129.

Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV

(alias Yevhen Eduardovych Mychaylov)

(Евгений Здуардович Михайлов)

Syntymäaika: 17.3.1963

Syntymäpaikka: Arkangeli

”Donetskin kansantasavallan””hallitusasioiden hallintopäällikkö”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

132.

Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO alias Vladislav Nykolayevich DEYNEGO

(Владислав Николаевич Дейнего)

Syntymäaika: 12.3.1964

”Luhanskin kansantasavallan””kansanneuvoston””varajohtaja”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

133.

Pavel DREMOV alias Batya

(Павел Леонидович ДРËМОВ),

Pavlo Leonidovych DRYOMOV

(Павло Леонщович Дрьомов)

Syntymäaika: 22.11.1976

Syntymäpaikka: Stahanov

Komentaja ”ensimmäisessä kasakkarykmentissä”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.

Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

134.

Alexey MILCHAKOV alias Fritz, Serbian

(Алексей МИЛЬЧАКОВ)

Syntymäaika: 30.4.1991 tai 30.1.1991

Syntymäpaikka: Pietari

Komentaja ”Rusich”-yksikössä, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.

Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

135.

Arseny PAVLOV alias Motorola

ApcéHий Сергеевич ПÁВЛОВ (alias Моторoла)

Syntymäaika: 2.2.1983

Syntymäpaikka: Uhta, Komi

Komentaja ”Sparta-pataljoonassa”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.

Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

136.

Mikhail Sergeevich TOLSTYKH alias Givi

(Михаил Сергеевич Толстых)

Syntymäaika: 19.7.1980

Syntymäpaikka: Ilovaisk

Komentaja ”Somali-pataljoonassa”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.

Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

137.

Eduard Aleksandrovich BASURIN

(Здуард Александрович Басурин)

Syntymäaika: 27.6.1966 tai 21.6.1966

Syntymäpaikka: Donetsk

”Donetskin kansantasavallan” puolustusministeriön ”apulaiskomentaja”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

138.

Alexandr SHUBIN

Александр Васильевич ШУБИН

Syntymäaika: 20.5.1972 tai 30.5.1972

Syntymäpaikka: Luhansk

Laittoman ”Luhanskin kansantasavallan” niin sanottu ”oikeusministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

139.

Sergey Anatolievich LITVIN

(Сергей Анатольевич Литвин)

Syntymäaika: 2.7.1973

”Luhanskin kansantasavallan” ministerineuvoston ”varapuheenjohtaja”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

141.

Ekaterina FILIPPOVA

Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА

Syntymäaika: 20.11.1988

Syntymäpaikka: Krasnoarmeisk

”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”oikeusministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

142.

Aleksandr TIMOFEEV

Александр ТИМОФЕЕВ

Syntymäaika: 27.1.1974

”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”budjettiministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

143.

Evgeny Vladimirovich MANUILOV

(Евгений Владимирович Мануйлов)

Syntymäaika: 5.1.1967

”Luhanskin kansantasavallan” niin sanottu ”budjettiministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

144.

Viktor YATSENKO

(Виктор ЯЦЕНКО)

Syntymäaika: 22.4.1985

Syntymäpaikka: Herson

”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”viestintäministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

146.

Zaur ISMAILOV

(Заур Исмаилов Рауфович)

Syntymäaika: 25.7.1978 (tai 23.3.1975)

Syntymäpaikka: Krasnyi Luh, Vorošilovgrad, Luhansk

”Luhanskin kansantasavallan””johtava syyttäjäviranomainen”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

147.

Anatoly Ivanovich ANTONOV

(Анатолий Иванович Антонов)

Syntymäaika: 15.5.1955

Syntymäpaikka: Omsk

Apulaispuolustusministeri. Tässä tehtävässään on ollut tukemassa venäläisten joukkojen sijoittamista Ukrainaan.

Venäjän puolustusministeriön nykyisen rakenteen perusteella hän osallistuu tässä tehtävässään Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä politiikat uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

16.2.2015

148.

Arkady Viktorovich BAKHIN

(Аркадий Викторович Бахин)

Syntymäaika: 8.5.1956

Syntymäpaikka: Kaunas, Liettua

Ensimmäinen varapuolustusministeri. Tässä tehtävässään on ollut tukemassa venäläisten joukkojen sijoittamista Ukrainaan.

Venäjän puolustusministeriön nykyisen rakenteen perusteella hän osallistuu tässä tehtävässään Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä politiikat uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

16.2.2015

149.

Andrei Valeryevich KARTAPOLOV

(Андрей Валерьевич Картaпoлoв)

Syntymäaika: 9.11.1963

Syntymäpaikka: DDR

Venäjän federaation asevoimien pääesikunnan pääoperaatio-osaston johtaja ja pääesikunnan apulaispäällikkö. Molemmissa tehtävissään hän osallistuu aktiivisesti venäläisten joukkojen Ukrainassa harjoittaman sotilaallisen toiminnan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.

Pääesikunnan vahvistetun toiminnan perusteella hän valvoo operatiivisesti asevoimia ja siten osallistuu aktiivisesti Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä uhkaavan Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.

16.2.2015

150.

Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON

(Иосиф Дaвьιдoвич Кобзон)

Syntymäaika: 11.9.1937

Syntymäpaikka: Tšasov Jar, Ukraina

Valtionduuman jäsen.

Vieraili ”Donetskin kansantasavallassa” ja antoi vierailullaan separatisteja tukevia lausuntoja. Hänet nimitettiin myös ”Donetskin kansantasavallan” kunniakonsuliksi Venäjän federaatiossa.

Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

16.2.2015

151.

Valery Fedorovich RASHKIN

(Валерий Фëдoрoвич Рашкин)

Syntymäaika: 14.3.1955

Syntymäpaikka: Žilino, Kaliningradin alue

Kansallisuuskysymyksiä käsittelevän valtionduuman valiokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja.

Hän on perustanut kansalaisliikkeen ”Krasnaja Moskva – Punaisen Moskovan isänmaallinen rintama-apu”, joka on järjestänyt separatisteja tukevia julkisia mielenosoituksia, ja tukenut siten Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentäviä toimia. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

16.2.2015

Yhteisöt

| 33. | Prizrak brigade
  (’Бригада 'Призрак’) | Aseistettu separatisti, joka on aktiivisesti tukenut toimia, jotka vaarantavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Prizrak brigade

(’Бригада 'Призрак’)

Aseistettu separatisti, joka on aktiivisesti tukenut toimia, jotka vaarantavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/63

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/1515,

annettu 5 päivänä kesäkuuta 2015,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta eläkejärjestelmiin liittyvien siirtymäkausien pidentämiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 85 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Keskusvastapuolet asettuvat sellaisten sopimusten vastapuolten väliin, joilla käydään kauppaa yksillä tai useammilla finanssimarkkinoilla. Tällaisten vastapuolten luottoriskiä vähennetään asettamalla vakuus, joka lasketaan siten, että se kattaa mahdolliset maksukyvyttömyydestä johtuvat tappiot. Vaatiessaan marginaalivakuuksia keskusvastapuolet hyväksyvät ainoastaan erittäin likvidejä varoja, yleensä käteisvaroja, jotta vakuudet voidaan realisoida nopeasti maksukyvyttömyystapauksessa. |
| --- | --- |

(1)

Keskusvastapuolet asettuvat sellaisten sopimusten vastapuolten väliin, joilla käydään kauppaa yksillä tai useammilla finanssimarkkinoilla. Tällaisten vastapuolten luottoriskiä vähennetään asettamalla vakuus, joka lasketaan siten, että se kattaa mahdolliset maksukyvyttömyydestä johtuvat tappiot. Vaatiessaan marginaalivakuuksia keskusvastapuolet hyväksyvät ainoastaan erittäin likvidejä varoja, yleensä käteisvaroja, jotta vakuudet voidaan realisoida nopeasti maksukyvyttömyystapauksessa.

| (2) | Monissa jäsenvaltioissa eläkejärjestelmät toimivat aktiivisesti OTC-johdannaismarkkinoilla. Yleensä ne kuitenkin minimoivat käteispositionsa ja sijoittavat arvopapereiden kaltaisiin tuottoisampiin kohteisiin varmistaakseen korkeat tuotot eläkeläisille. Eläkejärjestelmiä ylläpitävät yhteisöt, joiden ensisijaisena tarkoituksena on tarjota eläke-etuuksia yleensä elinikäisten maksujen muodossa mutta myös tietyn ajanjakson aikana suoritettavina maksuina tai kertasuorituksena, tyypillisesti minimoivat käteisvarojensa osuuden maksimoidakseen tehokkuuden ja vakuutuksenottajiensa saaman tuoton. Jos tällaisten yhteisöjen edellytetään määrittävän OTC-johdannaissopimukset keskitetysti, tämä johtaisi siihen, että niiden olisi irrotettava merkittävä osa omaisuuseristään käteisvaroiksi täyttääkseen keskusvastapuolten jatkuvat vakuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Monissa jäsenvaltioissa eläkejärjestelmät toimivat aktiivisesti OTC-johdannaismarkkinoilla. Yleensä ne kuitenkin minimoivat käteispositionsa ja sijoittavat arvopapereiden kaltaisiin tuottoisampiin kohteisiin varmistaakseen korkeat tuotot eläkeläisille. Eläkejärjestelmiä ylläpitävät yhteisöt, joiden ensisijaisena tarkoituksena on tarjota eläke-etuuksia yleensä elinikäisten maksujen muodossa mutta myös tietyn ajanjakson aikana suoritettavina maksuina tai kertasuorituksena, tyypillisesti minimoivat käteisvarojensa osuuden maksimoidakseen tehokkuuden ja vakuutuksenottajiensa saaman tuoton. Jos tällaisten yhteisöjen edellytetään määrittävän OTC-johdannaissopimukset keskitetysti, tämä johtaisi siihen, että niiden olisi irrotettava merkittävä osa omaisuuseristään käteisvaroiksi täyttääkseen keskusvastapuolten jatkuvat vakuusvaatimukset.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdassa säädetään, että asetuksen 4 artiklassa säädettyä määritysvelvollisuutta ei sovelleta kolmena vuotena asetuksen voimaantulosta niihin OTC-johdannaissopimuksiin, jotka objektiivisesti mitattavalla tavalla vähentävät eläkejärjestelmien vakavaraisuuteen suoraan liittyviä sijoitusriskejä. Siirtymäaikaa sovelletaan myös yhteisöihin, jotka on perustettu korvauksien maksamiseksi eläkejärjestelmien jäsenille maksukyvyttömyystapauksessa. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdassa säädetään, että asetuksen 4 artiklassa säädettyä määritysvelvollisuutta ei sovelleta kolmena vuotena asetuksen voimaantulosta niihin OTC-johdannaissopimuksiin, jotka objektiivisesti mitattavalla tavalla vähentävät eläkejärjestelmien vakavaraisuuteen suoraan liittyviä sijoitusriskejä. Siirtymäaikaa sovelletaan myös yhteisöihin, jotka on perustettu korvauksien maksamiseksi eläkejärjestelmien jäsenille maksukyvyttömyystapauksessa.

| (4) | Voidakseen tehdä kattavan arvioinnin nykytilanteesta komissio laati asetuksen (EU) N:o 648/2012 85 artiklan 2 kohdan mukaisesti kertomuksen, jossa tutkittiin, olivatko keskusvastapuolet toteuttaneet tarvittavat toimet kehittääkseen tarkoituksenmukaisia teknisiä ratkaisuja, joiden avulla eläkejärjestelmät voisivat siirtää muita kuin käteisvakuuksia marginaalivakuuksiksi. Voidakseen tehdä arvioinnin komissio tilasi peruskartoituksen ratkaisuista, joiden avulla eläkejärjestelmät voisivat antaa keskusvastapuolille muita kuin käteisvakuuksia, sekä siitä, mitä vaikutuksia vapautuksen poistamisella olisi ratkaisun puuttuessa sellaisten eläkejärjestelmien edunsaajina olevien eläkeläisten eläketulojen vähenemiseen, joihin vaikutukset kohdistuisivat. |
| --- | --- |

(4)

Voidakseen tehdä kattavan arvioinnin nykytilanteesta komissio laati asetuksen (EU) N:o 648/2012 85 artiklan 2 kohdan mukaisesti kertomuksen, jossa tutkittiin, olivatko keskusvastapuolet toteuttaneet tarvittavat toimet kehittääkseen tarkoituksenmukaisia teknisiä ratkaisuja, joiden avulla eläkejärjestelmät voisivat siirtää muita kuin käteisvakuuksia marginaalivakuuksiksi. Voidakseen tehdä arvioinnin komissio tilasi peruskartoituksen ratkaisuista, joiden avulla eläkejärjestelmät voisivat antaa keskusvastapuolille muita kuin käteisvakuuksia, sekä siitä, mitä vaikutuksia vapautuksen poistamisella olisi ratkaisun puuttuessa sellaisten eläkejärjestelmien edunsaajina olevien eläkeläisten eläketulojen vähenemiseen, joihin vaikutukset kohdistuisivat.

| (5) | Komissio toteaa kertomuksensa tulosten perusteella, että keskusvastapuolet eivät ole tähän mennessä panostaneet riittävästi tarkoituksenmukaisten ratkaisujen kehittämiseen ja että johdannaissopimusten keskusvastapuolimääritysten kielteiset vaikutukset tulevien eläkeläisten eläke-etuuksiin säilyvät ennallaan. |
| --- | --- |

(5)

Komissio toteaa kertomuksensa tulosten perusteella, että keskusvastapuolet eivät ole tähän mennessä panostaneet riittävästi tarkoituksenmukaisten ratkaisujen kehittämiseen ja että johdannaissopimusten keskusvastapuolimääritysten kielteiset vaikutukset tulevien eläkeläisten eläke-etuuksiin säilyvät ennallaan.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kolmen vuoden siirtymäkautta olisi sen vuoksi pidennettävä kahdella vuodella. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kolmen vuoden siirtymäkautta olisi sen vuoksi pidennettävä kahdella vuodella.

| (7) | Tämän asetuksen olisi tultava mahdollisimman pian voimaan, jotta voimassa olevia siirtymäkausia voitaisiin pidentää ennen niiden päättymistä tai mahdollisimman pian niiden päättymisen jälkeen. Myöhempi voimaantulo voisi aiheuttaa eläkejärjestelmien keskuudessa oikeudellista epävarmuutta siitä, onko niiden alettava valmistautua tuleviin määritysvelvollisuuksiin, |
| --- | --- |

(7)

Tämän asetuksen olisi tultava mahdollisimman pian voimaan, jotta voimassa olevia siirtymäkausia voitaisiin pidentää ennen niiden päättymistä tai mahdollisimman pian niiden päättymisen jälkeen. Myöhempi voimaantulo voisi aiheuttaa eläkejärjestelmien keskuudessa oikeudellista epävarmuutta siitä, onko niiden alettava valmistautua tuleviin määritysvelvollisuuksiin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) N:o 648/2012 89 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Edellä 4 artiklassa säädettyä määritysvelvollisuutta ei sovelleta 16 päivään elokuuta 2017 saakka OTC-johdannaissopimuksiin, jotka objektiivisesti mitattavalla tavalla vähentävät 2 artiklan 10 kohdassa määriteltyjen eläkejärjestelmien vakavaraisuuteen suoraan liittyviä sijoitusriskejä. Siirtymäaikaa sovelletaan myös yhteisöihin, jotka on perustettu korvauksien maksamiseksi eläkejärjestelmien jäsenille maksukyvyttömyystapauksessa.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä kesäkuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/65

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/1516,

annettu 10 päivänä kesäkuuta 2015,

kiinteiden prosenttiosuuksien vahvistamisesta rakenne- ja investointirahastoista tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialalla rahoitettavia toimia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 61 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan mukaan toimista saatavat tulot olisi otettava huomioon julkisen rahoitusosuuden laskennassa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan mukaan toimista saatavat tulot olisi otettava huomioon julkisen rahoitusosuuden laskennassa.

| (2) | Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetään kiinteiden tuloprosenttiosuuksien soveltamisesta tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialan toimiin ilman, että diskontatut nettotulot lasketaan. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetään kiinteiden tuloprosenttiosuuksien soveltamisesta tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialan toimiin ilman, että diskontatut nettotulot lasketaan.

| (3) | Aiempien tietojen perusteella tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialalla nettotulojen kiinteä prosenttiosuus olisi vahvistettava 20 prosentiksi, jotta voidaan välttää liiallinen rahoitus ja markkinoiden vääristyminen, |
| --- | --- |

(3)

Aiempien tietojen perusteella tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialalla nettotulojen kiinteä prosenttiosuus olisi vahvistettava 20 prosentiksi, jotta voidaan välttää liiallinen rahoitus ja markkinoiden vääristyminen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan kiinteä prosenttiosuus, jota sovelletaan toimiin tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialalla, jotta voidaan määrittää ennakkoon näiden toimien mahdolliset nettotulot ja vahvistaa niiden tukikelpoiset menot asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi toimialaa tai sen osaa koskevaksi sovellettavaksi kiinteäksi nettotuloprosenttiosuudeksi tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin toimialalla vahvistetaan 20 prosenttia.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä kesäkuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/67

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1517,

annettu 11 päivänä syyskuuta 2015,

tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 236. kerran

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I luetellaan ne henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, joita asetuksessa säädetty varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I luetellaan ne henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, joita asetuksessa säädetty varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea hyväksyi 3 päivänä syyskuuta 2015 yhden henkilön lisäämisen al-Qaida-pakotekomitean laatimaan luetteloon henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämistä olisi sovellettava. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea hyväksyi 3 päivänä syyskuuta 2015 yhden henkilön lisäämisen al-Qaida-pakotekomitean laatimaan luetteloon henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämistä olisi sovellettava.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä.

| (4) | Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, sen olisi tultava voimaan välittömästi, |
| --- | --- |

(4)

Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, sen olisi tultava voimaan välittömästi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä syyskuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

---

(1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

LIITE

Lisätään asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteen I luonnollisten henkilöiden luetteloon seuraava:

”Sofiane Ben Goumo (alias a) Sufyan bin Qumu b) Abou Fares al Libi). Syntynyt 26.6.1959 Dernassa, Libyassa. Libyan kansalainen. Osoite: Libya. Lisätietoja: a) Ansar al Charia Dernan johtaja. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 3.9.2015.”

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/69 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/69

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1518,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2015,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 599/2009 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin (0–198 euroa/tonni) tuotaessa Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokiteltiin tuolloin CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-koodi 2710194120), 3824 90 91 ja ex 3824 90 97 (Taric-koodi 3824909787). Kyseisellä asetuksella käyttöön otetusta polkumyyntitullista käytetään jäljempänä nimitystä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 599/2009 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin (0–198 euroa/tonni) tuotaessa Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokiteltiin tuolloin CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-koodi 2710194120), 3824 90 91 ja ex 3824 90 97 (Taric-koodi 3824909787). Kyseisellä asetuksella käyttöön otetusta polkumyyntitullista käytetään jäljempänä nimitystä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

| (2) | Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 444/2011 (3) Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 599/2009 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan Kanadasta lähetetyn biodieselin tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, lukuun ottamatta seuraavien yritysten tuottamaa biodieseliä: BIOX Corporation, Oakville ja Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Samalla asetuksella neuvosto laajensi myös neuvoston asetuksella (EY) N:o 599/2009 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin sekoitusta, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 444/2011 (3) Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 599/2009 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan Kanadasta lähetetyn biodieselin tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, lukuun ottamatta seuraavien yritysten tuottamaa biodieseliä: BIOX Corporation, Oakville ja Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Samalla asetuksella neuvosto laajensi myös neuvoston asetuksella (EY) N:o 599/2009 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin sekoitusta, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää.

1.2   Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet

| (3) | Tämän menettelyn soveltamisalan ulkopuolella biodieseliä koskevia polkumyyntitoimenpiteitä on voimassa Argentiinasta ja Indonesiasta (4) tulevassa tuonnissa. |
| --- | --- |

(3)

Tämän menettelyn soveltamisalan ulkopuolella biodieseliä koskevia polkumyyntitoimenpiteitä on voimassa Argentiinasta ja Indonesiasta (4) tulevassa tuonnissa.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (4) | Julkaistuaan ilmoituksen Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (5) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(4)

Julkaistuaan ilmoituksen Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (5) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

| (5) | Pyynnön esitti 9 päivänä huhtikuuta 2014 European Biodiesel Board, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’EBB’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön esitti 9 päivänä huhtikuuta 2014 European Biodiesel Board, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’EBB’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

1.4   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 10 päivänä heinäkuuta 2014 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 10 päivänä heinäkuuta 2014 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (7) | Samana päivänä komissio pani vireille Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Kyseessä on rinnakkainen mutta erillinen menettely, jota käsitellään erillisessä asetuksessa. |
| --- | --- |

(7)

Samana päivänä komissio pani vireille Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Kyseessä on rinnakkainen mutta erillinen menettely, jota käsitellään erillisessä asetuksessa.

1.5   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (8) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(8)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.6   Asianomaiset osapuolet

| (9) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Yhdysvalloissa ja Yhdysvaltojen viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(9)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Yhdysvalloissa ja Yhdysvaltojen viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (10) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.7   Otanta

| (11) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

a)   Unionin tuottajia koskeva otanta

| (12) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Tähän alustavaan otokseen kuului seitsemän unionin tuottajaa, jotka sijaitsevat seitsemässä eri jäsenvaltiossa ja joiden osuus unionin biodieselin tuotannosta oli lähes 30 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Tähän alustavaan otokseen kuului seitsemän unionin tuottajaa, jotka sijaitsevat seitsemässä eri jäsenvaltiossa ja joiden osuus unionin biodieselin tuotannosta oli lähes 30 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

| (13) | Yksi Italiassa sijaitseva yritys pyysi, että se sisällytettäisiin otokseen. Yritys kuitenkin aloitti toimintansa vasta vuoden 2013 lopulla sen jälkeen, kun se oli hankkinut biodiesellaitoksen toiselta italialaiselta biodieselin tuottajalta, joka sisältyi alustavaan otokseen. Koska saatavilla ei ole aiempia tietoja, jotka ovat tarpeen asiaan liittyvien kehityssuuntausten arvioimiseksi tarkastelujaksolla, ja koska kyseinen toinen italialainen yritys sisältyi jo alustavaan otokseen, tämä yritys päätettiin jättää otoksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(13)

Yksi Italiassa sijaitseva yritys pyysi, että se sisällytettäisiin otokseen. Yritys kuitenkin aloitti toimintansa vasta vuoden 2013 lopulla sen jälkeen, kun se oli hankkinut biodiesellaitoksen toiselta italialaiselta biodieselin tuottajalta, joka sisältyi alustavaan otokseen. Koska saatavilla ei ole aiempia tietoja, jotka ovat tarpeen asiaan liittyvien kehityssuuntausten arvioimiseksi tarkastelujaksolla, ja koska kyseinen toinen italialainen yritys sisältyi jo alustavaan otokseen, tämä yritys päätettiin jättää otoksen ulkopuolelle.

| (14) | Yhdysvaltojen kansallinen biodiesellautakunta, jäljempänä ’NBB’, huomautti, että alustavasti valittu otos oli erilainen kuin aiemmissa biodieseliä koskevissa tutkimuksissa valittu otos, ja viittasi kahteen yritykseen, joiden tuotanto- ja myyntimäärät olivat huomattavat ja joita ei nyt sisällytetty otokseen. NBB:n yksilöimät kaksi yritystä kuitenkin joko olivat etuyhteydessä otokseen sisältyvään johonkin toiseen yritykseen, jonka myyntimäärä oli huomattava, tai niiden myyntimäärä oli vähäisempi kuin samasta jäsenvaltiosta alustavasti otokseen valitun yrityksen. Sen vuoksi kummankaan näiden yrityksen sisällyttäminen otokseen ei olisi muuttanut alustavasti valitun otoksen edustavuutta. Alustavasti valitun otoksen vahvistettiin näin ollen olevan edustava otos unionin tuotannonalasta. |
| --- | --- |

(14)

Yhdysvaltojen kansallinen biodiesellautakunta, jäljempänä ’NBB’, huomautti, että alustavasti valittu otos oli erilainen kuin aiemmissa biodieseliä koskevissa tutkimuksissa valittu otos, ja viittasi kahteen yritykseen, joiden tuotanto- ja myyntimäärät olivat huomattavat ja joita ei nyt sisällytetty otokseen. NBB:n yksilöimät kaksi yritystä kuitenkin joko olivat etuyhteydessä otokseen sisältyvään johonkin toiseen yritykseen, jonka myyntimäärä oli huomattava, tai niiden myyntimäärä oli vähäisempi kuin samasta jäsenvaltiosta alustavasti otokseen valitun yrityksen. Sen vuoksi kummankaan näiden yrityksen sisällyttäminen otokseen ei olisi muuttanut alustavasti valitun otoksen edustavuutta. Alustavasti valitun otoksen vahvistettiin näin ollen olevan edustava otos unionin tuotannonalasta.

| (15) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että otosta, joka edustaa 30:tä prosenttia unionin tuotannonalasta, ei voida pitää koko unionin biodieselteollisuutta edustavana ja että mikrotaloudelliset indikaattorit olisi pitänyt analysoida laajemmalta pohjalta. Yhdysvaltojen viranomaiset viittasivat WTO:n valituselimen päätelmiin asiassa EC – Fasteners, jossa 27 prosentin otosta pidettiin pienenä suhteessa kokonaismäärään ja katsottiin, että se olisi huomattava osa vain silloin, kun kyseessä on pirstoutunut tuotannonala. |
| --- | --- |

(15)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että otosta, joka edustaa 30:tä prosenttia unionin tuotannonalasta, ei voida pitää koko unionin biodieselteollisuutta edustavana ja että mikrotaloudelliset indikaattorit olisi pitänyt analysoida laajemmalta pohjalta. Yhdysvaltojen viranomaiset viittasivat WTO:n valituselimen päätelmiin asiassa EC – Fasteners, jossa 27 prosentin otosta pidettiin pienenä suhteessa kokonaismäärään ja katsottiin, että se olisi huomattava osa vain silloin, kun kyseessä on pirstoutunut tuotannonala.

| (16) | Toisin kuin Fasteners-tutkimuksessa komissio piti tässä tutkimuksessa unionin tuotannonalana koko tuotannonalaa eikä vain otokseen valittuja yrityksiä (ks. 93 kappale). Lisäksi kaikki makrotaloudelliset indikaattorit arvioitiin koko tuotannonalan tasolla ja vain jotkin mikrotaloudelliset indikaattorit analysoitiin otokseen valittujen yritysten tasolla. Unionin tuotannonalan tilannetta koskeva analyysi kuitenkin perustui sekä mikro- että makrotaloudellisten indikaattoreiden arviointiin. Unionin tuotannonalan katsotaan olevan pirstoutunut tuotannonala, koska se koostuu yli 200 tuottajasta, jotka sijaitsevat eri puolilla unionia ja joista suurin osa on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Sen vuoksi komissio päättelee, että otos, joka edustaa 30:tä prosenttia unionin tuotannonalasta, on edustava, ja näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(16)

Toisin kuin Fasteners-tutkimuksessa komissio piti tässä tutkimuksessa unionin tuotannonalana koko tuotannonalaa eikä vain otokseen valittuja yrityksiä (ks. 93 kappale). Lisäksi kaikki makrotaloudelliset indikaattorit arvioitiin koko tuotannonalan tasolla ja vain jotkin mikrotaloudelliset indikaattorit analysoitiin otokseen valittujen yritysten tasolla. Unionin tuotannonalan tilannetta koskeva analyysi kuitenkin perustui sekä mikro- että makrotaloudellisten indikaattoreiden arviointiin. Unionin tuotannonalan katsotaan olevan pirstoutunut tuotannonala, koska se koostuu yli 200 tuottajasta, jotka sijaitsevat eri puolilla unionia ja joista suurin osa on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Sen vuoksi komissio päättelee, että otos, joka edustaa 30:tä prosenttia unionin tuotannonalasta, on edustava, ja näin ollen väite hylätään.

b)   Tuojia koskeva otanta

| (17) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(17)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (18) | Vain muutama etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(18)

Vain muutama etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

c)   Yhdysvaltalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (19) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Yhdysvalloissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Yhdysvaltojen edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(19)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Yhdysvalloissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Yhdysvaltojen edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (20) | Komissio sai vastauksen 27 yhdysvaltalaiselta tuottajalta, mutta näistä vain 9 toimitti otantaa varten vireillepanoilmoituksen liitteessä I pyydettyjä tietoja vienti- ja/tai kotimarkkinamyynnistä. Yksikään niistä ei harjoittanut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio valitsi otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden kotimarkkina- ja vientimyynnin määrä oli suurin. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Yhdysvaltojen viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(20)

Komissio sai vastauksen 27 yhdysvaltalaiselta tuottajalta, mutta näistä vain 9 toimitti otantaa varten vireillepanoilmoituksen liitteessä I pyydettyjä tietoja vienti- ja/tai kotimarkkinamyynnistä. Yksikään niistä ei harjoittanut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio valitsi otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden kotimarkkina- ja vientimyynnin määrä oli suurin. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Yhdysvaltojen viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.

| (21) | Yksikään otokseen valituista tuottajista ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen määräaikaan mennessä. Komissio ilmoitti 7 päivänä lokakuuta 2014 kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle tästä vastausten puutteesta. |
| --- | --- |

(21)

Yksikään otokseen valituista tuottajista ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen määräaikaan mennessä. Komissio ilmoitti 7 päivänä lokakuuta 2014 kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle tästä vastausten puutteesta.

| (22) | Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti 10 päivänä lokakuuta 2014 komissiolle, että se oli päättänyt olla vastaamatta kyselylomakkeeseen. Muut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät määräaikaan erilaisia pidennyksiä, jotka myönnettiin, mutta täytettyjä kyselylomakkeita ei siltikään toimitettu. |
| --- | --- |

(22)

Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti 10 päivänä lokakuuta 2014 komissiolle, että se oli päättänyt olla vastaamatta kyselylomakkeeseen. Muut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät määräaikaan erilaisia pidennyksiä, jotka myönnettiin, mutta täytettyjä kyselylomakkeita ei siltikään toimitettu.

| (23) | Komissio lähetti 10 päivänä marraskuuta 2014 kirjeen, jossa ilmoitettiin kolmelle otokseen valitulle yritykselle aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja perustaa tutkimuksen päätelmät käytettävissä oleviin tietoihin. Myös Yhdysvaltojen viranomaisille ilmoitettiin tästä aikeesta. Kirjeeseen toimitettavien huomautusten määräaika oli 21 päivä marraskuuta 2014. |
| --- | --- |

(23)

Komissio lähetti 10 päivänä marraskuuta 2014 kirjeen, jossa ilmoitettiin kolmelle otokseen valitulle yritykselle aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja perustaa tutkimuksen päätelmät käytettävissä oleviin tietoihin. Myös Yhdysvaltojen viranomaisille ilmoitettiin tästä aikeesta. Kirjeeseen toimitettavien huomautusten määräaika oli 21 päivä marraskuuta 2014.

| (24) | Tähän määräaikaan eli 21 päivään marraskuuta 2014 mennessä kaksi otokseen valittua yritystä ei ollut reagoinut millään tavalla ja yksi yritys selitti, että määräaika ei ollut riittävä, jotta se olisi voinut toimittaa vastauksensa. |
| --- | --- |

(24)

Tähän määräaikaan eli 21 päivään marraskuuta 2014 mennessä kaksi otokseen valittua yritystä ei ollut reagoinut millään tavalla ja yksi yritys selitti, että määräaika ei ollut riittävä, jotta se olisi voinut toimittaa vastauksensa.

| (25) | Sen vuoksi komissio päätteli, että yksikään yhdysvaltalaisista otokseen valituista yrityksistä ei toiminut yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Näin ollen komissio päätti soveltaa perusasetuksen 18 artiklan säännöksiä ja katsoi, että päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(25)

Sen vuoksi komissio päätteli, että yksikään yhdysvaltalaisista otokseen valituista yrityksistä ei toiminut yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Näin ollen komissio päätti soveltaa perusasetuksen 18 artiklan säännöksiä ja katsoi, että päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (26) | Cargill Inc. -yritys huomautti, että asetuksessa (EY) N:o 599/2009 oli vahvistettu vähimmäistason polkumyyntimarginaali, jonka mukaisesti yrityksen tuottaman ja viemän (Yhdysvalloista peräisin olevan) biodieselin osalta oli otettu käyttöön 0 prosentin lopullinen polkumyyntitulli. Yritys totesi vielä, että asiassa ”Mexico Rice” (7) WTO:n valituselimen antamien päätelmien mukaisesti vientiä harjoittavaan tuottajaan, jonka ei havaita harjoittavan polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa, ei voida kohdistaa polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua. |
| --- | --- |

(26)

Cargill Inc. -yritys huomautti, että asetuksessa (EY) N:o 599/2009 oli vahvistettu vähimmäistason polkumyyntimarginaali, jonka mukaisesti yrityksen tuottaman ja viemän (Yhdysvalloista peräisin olevan) biodieselin osalta oli otettu käyttöön 0 prosentin lopullinen polkumyyntitulli. Yritys totesi vielä, että asiassa ”Mexico Rice” (7) WTO:n valituselimen antamien päätelmien mukaisesti vientiä harjoittavaan tuottajaan, jonka ei havaita harjoittavan polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa, ei voida kohdistaa polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua.

| (27) | Sen vuoksi Cargill Inc. pyysi, että siihen ei edelleenkään sovelleta polkumyyntitulleja voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tuloksista riippumatta. Tämä pyyntö hyväksyttiin. |
| --- | --- |

(27)

Sen vuoksi Cargill Inc. pyysi, että siihen ei edelleenkään sovelleta polkumyyntitulleja voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tuloksista riippumatta. Tämä pyyntö hyväksyttiin.

1.8   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

| (28) | Komissio lähetti kyselylomakkeita otokseen valituille unionin tuottajille ja etuyhteydettömille tuojille, kauppiaille ja käyttäjille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(28)

Komissio lähetti kyselylomakkeita otokseen valituille unionin tuottajille ja etuyhteydettömille tuojille, kauppiaille ja käyttäjille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (29) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

  Unionin tuottajat







  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Espanja |
| --- | --- | --- |

(29)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Espanja

| — | Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Alankomaat |
| --- | --- |

—

Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Alankomaat

| — | Diester industrie SAS, Rouen, Ranska |
| --- | --- |

—

Diester industrie SAS, Rouen, Ranska

| — | Novaol S.R.L., Milano, Italia |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milano, Italia

| — | Preol a.s., Lovosice, Tšekki |
| --- | --- |

—

Preol a.s., Lovosice, Tšekki

| — | Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Puola |
| --- | --- |

—

Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Puola

| — | Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksa. |
| --- | --- |

—

Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksa.

1.9   Ilmoittaminen osapuolille

| (30) | Komissio ilmoitti 3 päivänä kesäkuuta 2015 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(30)

Komissio ilmoitti 3 päivänä kesäkuuta 2015 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin.

| (31) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB pyysi kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, ja sille myönnettiin kuuleminen. |
| --- | --- |

(31)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB pyysi kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, ja sille myönnettiin kuuleminen.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (32) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, eli Amerikan yhdysvalloista peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(32)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, eli Amerikan yhdysvalloista peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (33) | Biodiesel on uusiutuva polttoaine, jota käytetään kuljetusalalla dieselmoottoreissa. Perinteiset moottorit eivät kuitenkaan toimi puhtaalla biodieselillä vaan sekoituksella, jossa on mineraalidieseliä ja tietty osuus biodieseliä. |
| --- | --- |

(33)

Biodiesel on uusiutuva polttoaine, jota käytetään kuljetusalalla dieselmoottoreissa. Perinteiset moottorit eivät kuitenkaan toimi puhtaalla biodieselillä vaan sekoituksella, jossa on mineraalidieseliä ja tietty osuus biodieseliä.

| (34) | Yhdysvalloissa tuotettu biodiesel on enimmäkseen rasvahappometyyliesteriä (FAME), joka on saatu erilaisista kasviöljyistä (soija-, palmu- ja rypsiöljy) ja käytetyistä paistoöljyistä, eläinrasvoista tai biomassasta, jotka toimivat biodieselin raaka-aineena. Termillä ”esteri” tarkoitetaan kasviöljyjen transesteröintiä eli öljyn sekoittamista alkoholiin. Termillä ”metyyli” tarkoitetaan metanolia; se on prosessissa yleisimmin käytetty alkoholi, vaikkakin tuotantoprosessissa voidaan käyttää myös etanolia, jolloin tuloksena on ”rasvahapon etyyliestereitä”. |
| --- | --- |

(34)

Yhdysvalloissa tuotettu biodiesel on enimmäkseen rasvahappometyyliesteriä (FAME), joka on saatu erilaisista kasviöljyistä (soija-, palmu- ja rypsiöljy) ja käytetyistä paistoöljyistä, eläinrasvoista tai biomassasta, jotka toimivat biodieselin raaka-aineena. Termillä ”esteri” tarkoitetaan kasviöljyjen transesteröintiä eli öljyn sekoittamista alkoholiin. Termillä ”metyyli” tarkoitetaan metanolia; se on prosessissa yleisimmin käytetty alkoholi, vaikkakin tuotantoprosessissa voidaan käyttää myös etanolia, jolloin tuloksena on ”rasvahapon etyyliestereitä”.

| (35) | Kaikilla biodieselin lajeilla ja sekoituksissa olevilla biodieseleillä on tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden mahdollisista eroista tai tuotantoprosessin vaihtelusta huolimatta samat tai erittäin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen mahdolliset vaihtelut eivät muuta sen perusmääritelmää tai perusominaisuuksia taikka käsitystä, joka eri osapuolilla siitä on. Dieselöljyn loppukäyttäjien näkökulmasta on merkityksetöntä, onko polttoainepumpusta saatava sekoitus tehty jostakin erityisestä biodieselin raaka-aineesta. |
| --- | --- |

(35)

Kaikilla biodieselin lajeilla ja sekoituksissa olevilla biodieseleillä on tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden mahdollisista eroista tai tuotantoprosessin vaihtelusta huolimatta samat tai erittäin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen mahdolliset vaihtelut eivät muuta sen perusmääritelmää tai perusominaisuuksia taikka käsitystä, joka eri osapuolilla siitä on. Dieselöljyn loppukäyttäjien näkökulmasta on merkityksetöntä, onko polttoainepumpusta saatava sekoitus tehty jostakin erityisestä biodieselin raaka-aineesta.

2.2   Samankaltainen tuote

| (36) | Alkuperäisen tutkimuksen tavoin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myydyllä biodieselillä ja vientiin myydyllä yhdysvaltalaisella biodieselillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Samoin unionissa unionin tuotannonalan tuottamalla ja myymällä biodieselillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Yhdysvalloista unioniin viedyllä tuotteella. Tämän vuoksi niitä pidetään tässä tutkimuksessa perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(36)

Alkuperäisen tutkimuksen tavoin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myydyllä biodieselillä ja vientiin myydyllä yhdysvaltalaisella biodieselillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Samoin unionissa unionin tuotannonalan tuottamalla ja myymällä biodieselillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Yhdysvalloista unioniin viedyllä tuotteella. Tämän vuoksi niitä pidetään tässä tutkimuksessa perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (37) | Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että biomassasta (8) tuotettu diesel muodostaa laajemman tuoteluokan kuin tarkasteltavana oleva tuote. Kuten alkuperäisen tutkimuksen perusteella väliaikaisen tasoitustullin käyttöönottamisesta annetussa asetuksessa (9) kuitenkin todetaan, kaikkia biodieselin lajeja ja biodieselsekoituksia, mukaan luettuna biomassasta valmistettu diesel, pidetään biodieselpolttoaineina ja ne kuuluvat osana lainsäädäntöpakettiin, joka koskee energiatehokkuutta, uusiutuvaa energiaa ja vaihtoehtoisia polttoaineita. Syynä on se, että biomassasta tuotetulla biodieselillä on samat tai hyvin samanlaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muista lähteistä tuotetulla biodieselillä. Yksikään asianomainen osapuoli ei kiistänyt alkuperäisen tutkimuksen päätelmää, joka pätee myös tässä voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Tämän vuoksi komissio hylkää Yhdysvaltojen viranomaisten väitteen. |
| --- | --- |

(37)

Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että biomassasta (8) tuotettu diesel muodostaa laajemman tuoteluokan kuin tarkasteltavana oleva tuote. Kuten alkuperäisen tutkimuksen perusteella väliaikaisen tasoitustullin käyttöönottamisesta annetussa asetuksessa (9) kuitenkin todetaan, kaikkia biodieselin lajeja ja biodieselsekoituksia, mukaan luettuna biomassasta valmistettu diesel, pidetään biodieselpolttoaineina ja ne kuuluvat osana lainsäädäntöpakettiin, joka koskee energiatehokkuutta, uusiutuvaa energiaa ja vaihtoehtoisia polttoaineita. Syynä on se, että biomassasta tuotetulla biodieselillä on samat tai hyvin samanlaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muista lähteistä tuotetulla biodieselillä. Yksikään asianomainen osapuoli ei kiistänyt alkuperäisen tutkimuksen päätelmää, joka pätee myös tässä voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Tämän vuoksi komissio hylkää Yhdysvaltojen viranomaisten väitteen.

3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (38) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(38)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1   Alustavat huomautukset

| (39) | Koska otokseen valitut tuottajat eivät toimineet yhteistyössä (ks. 25 kappale), ei ollut mahdollista tehdä yhdysvaltalaisten tuottajien toimittamiin tarkistettuihin tietoihin perustuvaa analyysiä. Tämän vuoksi komissio käytti seuraavia tietolähteitä: joidenkin yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien vireillepanovaiheessa otantaa koskevissa kyselylomakkeissa toimittamat tiedot, Eurostat, voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskeva pyyntö, pyynnön esittäjän myöhemmin toimittamat tiedot, Yhdysvaltojen kansallinen biodiesellautakunta, Yhdysvaltojen energiatiedotusviraston ja energiaministeriön verkkosivut sekä Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komissio. |
| --- | --- |

(39)

Koska otokseen valitut tuottajat eivät toimineet yhteistyössä (ks. 25 kappale), ei ollut mahdollista tehdä yhdysvaltalaisten tuottajien toimittamiin tarkistettuihin tietoihin perustuvaa analyysiä. Tämän vuoksi komissio käytti seuraavia tietolähteitä: joidenkin yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien vireillepanovaiheessa otantaa koskevissa kyselylomakkeissa toimittamat tiedot, Eurostat, voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskeva pyyntö, pyynnön esittäjän myöhemmin toimittamat tiedot, Yhdysvaltojen kansallinen biodiesellautakunta, Yhdysvaltojen energiatiedotusviraston ja energiaministeriön verkkosivut sekä Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komissio.

3.2   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

| (40) | Sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009, biodieselin tuonti Yhdysvalloista unioniin väheni lähes nollaan niin, että vuonna 2013 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vietiin vain erittäin pieniä määriä. Näissä olosuhteissa ei pidetty merkityksellisenä arvioida polkumyynnin tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi voidaan päätellä, että polkumyynti ei jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(40)

Sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009, biodieselin tuonti Yhdysvalloista unioniin väheni lähes nollaan niin, että vuonna 2013 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vietiin vain erittäin pieniä määriä. Näissä olosuhteissa ei pidetty merkityksellisenä arvioida polkumyynnin tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi voidaan päätellä, että polkumyynti ei jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3   Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä

| (41) | Komissio tutki, oliko näyttöä polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Etenkin seuraavia seikkoja tarkasteltiin: unionissa ja Yhdysvalloissa tuotetun ja myydyn tuotteen hintojen suhde, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja Yhdysvaltojen hintojen suhde, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde sekä käyttämätön kapasiteetti, toimenpiteiden kiertäminen ja absorptiokäytännöt. |
| --- | --- |

(41)

Komissio tutki, oliko näyttöä polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Etenkin seuraavia seikkoja tarkasteltiin: unionissa ja Yhdysvalloissa tuotetun ja myydyn tuotteen hintojen suhde, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja Yhdysvaltojen hintojen suhde, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde sekä käyttämätön kapasiteetti, toimenpiteiden kiertäminen ja absorptiokäytännöt.

3.3.1   Unionissa ja Yhdysvalloissa tuotetun ja myydyn tuotteen hintojen suhde

| (42) | Koska yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission yksiköt käyttivät kolmea tietolähdettä määrittäessään biodieselin kotimarkkinahintoja Yhdysvalloissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla: i) vireillepanovaiheessa otantaa varten lähetettyyn kyselylomakkeeseen saadut vastaukset, joita useat yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat toimittivat; ii) NBB:n toimittamat tiedot, jotka perustuvat markkinaselvityksen tekijän (Jacobsen) keräämiin tietoihin; ja iii) pyynnön esittäjän toimittamat tiedot, jotka perustuvat öljynhintojen tietopalvelun (OPIS) keräämiin tietoihin. |
| --- | --- |

(42)

Koska yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission yksiköt käyttivät kolmea tietolähdettä määrittäessään biodieselin kotimarkkinahintoja Yhdysvalloissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla: i) vireillepanovaiheessa otantaa varten lähetettyyn kyselylomakkeeseen saadut vastaukset, joita useat yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat toimittivat; ii) NBB:n toimittamat tiedot, jotka perustuvat markkinaselvityksen tekijän (Jacobsen) keräämiin tietoihin; ja iii) pyynnön esittäjän toimittamat tiedot, jotka perustuvat öljynhintojen tietopalvelun (OPIS) keräämiin tietoihin.

| (43) | Näistä kolmesta lähteestä saadut tiedot sisältävät eri kaupan portaan hinnat ja Incoterm-toimitusehdot. Arvot ovat kuitenkin erittäin lähellä toisiaan. Näistä kolmesta lähteestä saatujen arvojen keskiarvo on 1 196,93 Yhdysvaltojen dollaria (USD) tonnia kohti. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisella euron ja dollarin keskimääräisellä vaihtokurssilla (1 euro = 1,356 dollaria) summa vastaa Yhdysvaltojen kotimarkkinahintaa 883 euroa (10) tonnia kohti. |
| --- | --- |

(43)

Näistä kolmesta lähteestä saadut tiedot sisältävät eri kaupan portaan hinnat ja Incoterm-toimitusehdot. Arvot ovat kuitenkin erittäin lähellä toisiaan. Näistä kolmesta lähteestä saatujen arvojen keskiarvo on 1 196,93 Yhdysvaltojen dollaria (USD) tonnia kohti. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisella euron ja dollarin keskimääräisellä vaihtokurssilla (1 euro = 1,356 dollaria) summa vastaa Yhdysvaltojen kotimarkkinahintaa 883 euroa (10) tonnia kohti.

| (44) | Unionin tuottajien unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myymän biodieselin keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -hinta (ks. taulukko 8) oli 905 euroa tonnia kohti (1 227,18 USD). |
| --- | --- |

(44)

Unionin tuottajien unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myymän biodieselin keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -hinta (ks. taulukko 8) oli 905 euroa tonnia kohti (1 227,18 USD).

| (45) | Voidakseen tulla takaisin unionin markkinoille yhdysvaltalaisten tuottajien olisi myytävä alemmalla hinnalla kuin 905 euroa tonnia kohti. Niiden loppuhinnan olisi myös katettava merirahti- ja vakuutuskustannukset sekä biodieseliin tällä hetkellä sovellettava tulli (6,5 %). Tutkimuksen aikana saatujen tietojen mukaan näiden vaikutus olisi noin 100 euroa tonnia kohti. Komissio päätyi tähän summaan tullien sekä kuljetus- ja rahtikustannusten perusteella, jotka NBB oli laskenut (noin 94 euroa), ja pyöristi summan 100 euroon, jotta se kattaisi myös joitakin tuonnin jälkeisiä lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(45)

Voidakseen tulla takaisin unionin markkinoille yhdysvaltalaisten tuottajien olisi myytävä alemmalla hinnalla kuin 905 euroa tonnia kohti. Niiden loppuhinnan olisi myös katettava merirahti- ja vakuutuskustannukset sekä biodieseliin tällä hetkellä sovellettava tulli (6,5 %). Tutkimuksen aikana saatujen tietojen mukaan näiden vaikutus olisi noin 100 euroa tonnia kohti. Komissio päätyi tähän summaan tullien sekä kuljetus- ja rahtikustannusten perusteella, jotka NBB oli laskenut (noin 94 euroa), ja pyöristi summan 100 euroon, jotta se kattaisi myös joitakin tuonnin jälkeisiä lisäkustannuksia.

| (46) | Jos yhdysvaltalaiset tuottajat ryhtyvät jälleen viemään EU:hun, niiden olisi tämän vuoksi tehtävä se noudettuna lähettäjältä -hinnalla (alle 805 euroa/tonni), mikä olisi alempi kuin niiden myyntihinta Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla, eli kyseessä olisi polkumyyntihinta. Kun otetaan huomioon kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintaan (ks. 63 kappale) ja käyttämättömään kapasiteettiin (ks. 71 kappale) liittyvät olosuhteet, on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat aloittaisivat uudelleen viennin unioniin, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta, koska tämä antaisi niille mahdollisuuden vähentää tuotannon yksikkökustannuksia, kuten 72 kappaleessa selitetään tarkemmin. |
| --- | --- |

(46)

Jos yhdysvaltalaiset tuottajat ryhtyvät jälleen viemään EU:hun, niiden olisi tämän vuoksi tehtävä se noudettuna lähettäjältä -hinnalla (alle 805 euroa/tonni), mikä olisi alempi kuin niiden myyntihinta Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla, eli kyseessä olisi polkumyyntihinta. Kun otetaan huomioon kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintaan (ks. 63 kappale) ja käyttämättömään kapasiteettiin (ks. 71 kappale) liittyvät olosuhteet, on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat aloittaisivat uudelleen viennin unioniin, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta, koska tämä antaisi niille mahdollisuuden vähentää tuotannon yksikkökustannuksia, kuten 72 kappaleessa selitetään tarkemmin.

| (47) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB asetti kyseenalaiseksi komission vahvistaman keskimääräisen kotimarkkinahinnan tarkkuuden ja muistutti, että se oli aiemmin toimittanut alemman arvon (789,36 euroa/tonni), joka perustui Yhdysvaltojen energiaministeriöltä saatuihin hintoihin. |
| --- | --- |

(47)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB asetti kyseenalaiseksi komission vahvistaman keskimääräisen kotimarkkinahinnan tarkkuuden ja muistutti, että se oli aiemmin toimittanut alemman arvon (789,36 euroa/tonni), joka perustui Yhdysvaltojen energiaministeriöltä saatuihin hintoihin.

| (48) | Komissio hylkää väitteen seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(48)

Komissio hylkää väitteen seuraavista syistä.

| (49) | NBB:n ilmoittamaa keskimääräistä hintaa ei voida pitää tarkkana, koska kyseessä on vähittäishinta eikä noudettuna lähettäjältä -hinta. Tarkemmin ottaen NBB toimitti biodieselin keskimääräisen kuukausittaisen vähittäishinnan (huoltoasemalla) heinäkuussa 2014, mitattuna GGE:nä (Gasoline Gallons Equivalent) ja käyttämällä vain yhden ajankohdan eli 19 päivän syyskuuta 2014 vaihtokurssia. |
| --- | --- |

(49)

NBB:n ilmoittamaa keskimääräistä hintaa ei voida pitää tarkkana, koska kyseessä on vähittäishinta eikä noudettuna lähettäjältä -hinta. Tarkemmin ottaen NBB toimitti biodieselin keskimääräisen kuukausittaisen vähittäishinnan (huoltoasemalla) heinäkuussa 2014, mitattuna GGE:nä (Gasoline Gallons Equivalent) ja käyttämällä vain yhden ajankohdan eli 19 päivän syyskuuta 2014 vaihtokurssia.

| (50) | Komission laskema keskimääräinen hinta on kohtuullinen arvo, kun otetaan huomioon, että se laskettiin käyttämällä saatavilla olevia tietoja, koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Kyseessä on keskiarvo joidenkin yhdysvaltalaisten tuottajien vireillepanovaiheessa ilmoittamista hinnoista, markkinaselvityksen tekijän (Jacobsen) keräämistä hinnoista, jotka NBB itse ilmoitti, sekä OPIS:n keräämistä hinnoista, jotka EBB toimitti. Se on yksinkertainen keskiarvo, koska saatavilla ei ollut määriin liittyviä tietoja, joiden perusteella olisi voitu laskea painotettu keskiarvo. Nämä kolme arvoa olivat kuitenkin hyvin samanlaisia. Incoterm-toimitusehdot ja kaupan porras eivät olleet tiedossa, joten niitä ei voitu ottaa huomioon. OPIS:n hintoja kuitenkin oikaistiin kohtuullisten kuljetuskustannusten huomioon ottamiseksi Yhdysvaltojen sisällä. Kun otetaan huomioon merkittävä ero kotimarkkina- ja vientihinnan välillä, mitkään Incoterm-toimitusehtojen ja kaupan portaan perusteella tehtävät oikaisut eivät olisi muuttaneet päätelmää, jonka mukaan yhdysvaltalaisten tuottajien on myytävä polkumyyntihinnoilla, jos ne haluavat aloittaa jälleen myynnin unioniin. |
| --- | --- |

(50)

Komission laskema keskimääräinen hinta on kohtuullinen arvo, kun otetaan huomioon, että se laskettiin käyttämällä saatavilla olevia tietoja, koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Kyseessä on keskiarvo joidenkin yhdysvaltalaisten tuottajien vireillepanovaiheessa ilmoittamista hinnoista, markkinaselvityksen tekijän (Jacobsen) keräämistä hinnoista, jotka NBB itse ilmoitti, sekä OPIS:n keräämistä hinnoista, jotka EBB toimitti. Se on yksinkertainen keskiarvo, koska saatavilla ei ollut määriin liittyviä tietoja, joiden perusteella olisi voitu laskea painotettu keskiarvo. Nämä kolme arvoa olivat kuitenkin hyvin samanlaisia. Incoterm-toimitusehdot ja kaupan porras eivät olleet tiedossa, joten niitä ei voitu ottaa huomioon. OPIS:n hintoja kuitenkin oikaistiin kohtuullisten kuljetuskustannusten huomioon ottamiseksi Yhdysvaltojen sisällä. Kun otetaan huomioon merkittävä ero kotimarkkina- ja vientihinnan välillä, mitkään Incoterm-toimitusehtojen ja kaupan portaan perusteella tehtävät oikaisut eivät olisi muuttaneet päätelmää, jonka mukaan yhdysvaltalaisten tuottajien on myytävä polkumyyntihinnoilla, jos ne haluavat aloittaa jälleen myynnin unioniin.

| (51) | NBB kiisti myös hinnan 100 euroa/tonni, jota käytettiin luotettavan keskimääräisen vientihinnan laskemiseen käyttäen lähtökohtana keskimääräistä biodieselin hintaa unionissa, ja ehdotti sen sijaan hinnan 110,49 euroa/tonni käyttämistä. Kuten 45 kappaleessa todettiin, komissio käytti NBB:n ehdottamia summia tullien ja kuljetus- ja rahtikustannusten laskemiseen. Komissio käytti vain tuonnin jälkeisiin lisäkustannuksiin alempaa summaa kuin NBB:n esittämää 16,69 euroa, koska NBB ei osoittanut, että tuonnin jälkeisten kustannusten määrän olisi oltava 2 prosenttia CIF-arvosta unionin rajalla. Komission ja NBB:n arvion ero on joka tapauksessa marginaalinen eikä muuta polkumyynnin todennäköisyyttä koskevaa päätelmää, kun otetaan myös huomioon, että tältä osin ei vaadittu tarkkoja polkumyyntilaskelmia. |
| --- | --- |

(51)

NBB kiisti myös hinnan 100 euroa/tonni, jota käytettiin luotettavan keskimääräisen vientihinnan laskemiseen käyttäen lähtökohtana keskimääräistä biodieselin hintaa unionissa, ja ehdotti sen sijaan hinnan 110,49 euroa/tonni käyttämistä. Kuten 45 kappaleessa todettiin, komissio käytti NBB:n ehdottamia summia tullien ja kuljetus- ja rahtikustannusten laskemiseen. Komissio käytti vain tuonnin jälkeisiin lisäkustannuksiin alempaa summaa kuin NBB:n esittämää 16,69 euroa, koska NBB ei osoittanut, että tuonnin jälkeisten kustannusten määrän olisi oltava 2 prosenttia CIF-arvosta unionin rajalla. Komission ja NBB:n arvion ero on joka tapauksessa marginaalinen eikä muuta polkumyynnin todennäköisyyttä koskevaa päätelmää, kun otetaan myös huomioon, että tältä osin ei vaadittu tarkkoja polkumyyntilaskelmia.

| (52) | NBB väitti, että fyysisten erojen huomioon ottamiseksi olisi pitänyt tehdä oikaisu, kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, koska Yhdysvalloissa biodieselin tuotantoon käytetään pääasiassa soijapapuja ja unionissa taas rapsia, joka on laadultaan parempaa ja edellyttää lisähintaa. |
| --- | --- |

(52)

NBB väitti, että fyysisten erojen huomioon ottamiseksi olisi pitänyt tehdä oikaisu, kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, koska Yhdysvalloissa biodieselin tuotantoon käytetään pääasiassa soijapapuja ja unionissa taas rapsia, joka on laadultaan parempaa ja edellyttää lisähintaa.

| (53) | Tämä väite on hylättävä. Alkuperäisessä tutkimuksessa tehtiin oikaisu yhdysvaltalaisten tuottajien ja unionin tuottajien tarkastettujen tietojen vertailun perusteella. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa, komissio ei voinut vahvistaa, että oikaisu olisi tehtävä. Jos mahdollinen oikaisu olisi tehtävä, komissio ei voisi vahvistaa tällaisen oikaisun tasoa. Alkuperäisen tutkimuksen aikana vallinneet olosuhteet ovat muuttuneet, ja raaka-ainesekoitus, jota käytetään sekä EU:ssa ja Yhdysvalloissa biodieselin tuottamiseen, ei ole enää sama. NBB esitti 10 prosentin oikaisua muttei esittänyt tämän tasoisen oikaisun tueksi mitään näyttöä. |
| --- | --- |

(53)

Tämä väite on hylättävä. Alkuperäisessä tutkimuksessa tehtiin oikaisu yhdysvaltalaisten tuottajien ja unionin tuottajien tarkastettujen tietojen vertailun perusteella. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa, komissio ei voinut vahvistaa, että oikaisu olisi tehtävä. Jos mahdollinen oikaisu olisi tehtävä, komissio ei voisi vahvistaa tällaisen oikaisun tasoa. Alkuperäisen tutkimuksen aikana vallinneet olosuhteet ovat muuttuneet, ja raaka-ainesekoitus, jota käytetään sekä EU:ssa ja Yhdysvalloissa biodieselin tuottamiseen, ei ole enää sama. NBB esitti 10 prosentin oikaisua muttei esittänyt tämän tasoisen oikaisun tueksi mitään näyttöä.

| (54) | NBB ja Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että koska Yhdysvaltojen kotimarkkinahinta on korkeampi kuin todennäköinen vientihinta unioniin, yhdysvaltalaiset tuottajat lisäisivät ennemminkin kotimarkkinamyyntiään kuin vientiään unioniin, etenkin kun otetaan huomioon kasvanut kulutus Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(54)

NBB ja Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että koska Yhdysvaltojen kotimarkkinahinta on korkeampi kuin todennäköinen vientihinta unioniin, yhdysvaltalaiset tuottajat lisäisivät ennemminkin kotimarkkinamyyntiään kuin vientiään unioniin, etenkin kun otetaan huomioon kasvanut kulutus Yhdysvalloissa.

| (55) | Väite on perusteeton ja olisi hylättävä. Kulutus Yhdysvalloissa kasvoi viime vuosina, pääasiassa valtion kannustinpolitiikan ja uusiutuvia polttoaineita koskevassa ohjelmassa asetettujen pakollisten tavoitteiden sekä biodieselin tuotantoa ja sekoittamista edistävien tukijärjestelmien vuoksi. NBB:n toimittamien tietojen perusteella biodieselin kulutus Yhdysvalloissa kuitenkin laski vuonna 2014 verrattuna vuoteen 2013. Ei ole mitään näyttöä siitä, että kulutus kasvaisi vuosina 2015 ja 2016. Julkisesti saatavilla olevat tiedot (11) päinvastoin viittaavat siihen, että uusiutuvien polttoaineiden pakollista käyttöä Yhdysvalloissa koskevat tavoitteet pysyvät samalla tasolla tulevina vuosina. Tämän seurauksena nykyinen kulutustaso Yhdysvalloissa pysyy todennäköisemmin vakaana kuin kasvaa. Koska Yhdysvalloissa on ylimääräistä kapasiteettia (ks. 69 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), yhdysvaltalaisilla tuottajilla olisi edelleen kannustin viedä unioniin, vaikka ne myisivätkin kotimarkkinahintoja alemmilla hinnoilla mutta edelleen kattaisivat muuttuvat kustannuksensa. |
| --- | --- |

(55)

Väite on perusteeton ja olisi hylättävä. Kulutus Yhdysvalloissa kasvoi viime vuosina, pääasiassa valtion kannustinpolitiikan ja uusiutuvia polttoaineita koskevassa ohjelmassa asetettujen pakollisten tavoitteiden sekä biodieselin tuotantoa ja sekoittamista edistävien tukijärjestelmien vuoksi. NBB:n toimittamien tietojen perusteella biodieselin kulutus Yhdysvalloissa kuitenkin laski vuonna 2014 verrattuna vuoteen 2013. Ei ole mitään näyttöä siitä, että kulutus kasvaisi vuosina 2015 ja 2016. Julkisesti saatavilla olevat tiedot (11) päinvastoin viittaavat siihen, että uusiutuvien polttoaineiden pakollista käyttöä Yhdysvalloissa koskevat tavoitteet pysyvät samalla tasolla tulevina vuosina. Tämän seurauksena nykyinen kulutustaso Yhdysvalloissa pysyy todennäköisemmin vakaana kuin kasvaa. Koska Yhdysvalloissa on ylimääräistä kapasiteettia (ks. 69 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), yhdysvaltalaisilla tuottajilla olisi edelleen kannustin viedä unioniin, vaikka ne myisivätkin kotimarkkinahintoja alemmilla hinnoilla mutta edelleen kattaisivat muuttuvat kustannuksensa.

| (56) | NBB väitti, että komission olisi pitänyt selittää, miten kasvanut tuotantomäärä vähentää yhdysvaltalaisten tuottajien tuotantokustannuksia. Tältä osin on todettava aluksi, että yhteistyön puutteen vuoksi komissio ei voinut tehdä täsmällisiä laskelmia suurempien tuotantomäärien vaikutuksesta yhdysvaltalaisten tuottajien kustannuksiin. Taloudelliselta kannalta on kuitenkin selvää, että jos kiinteät kustannukset jaetaan suuremmalle tuotantomäärälle, yksikkökohtaiset tuotantokustannukset pienenevät. Tämä pitää paikkansa siltikin, vaikka biodieselin tuotannossa suurin osa kustannuksista on muuttuvia ja riippuu käytetyistä raaka-aineista, kuten NBB väitti. Kiinteät kustannukset on silti jaettava koko tuotantomäärälle. Unionin tuotannonalalta saatujen tietojen mukaan raaka-ainekustannukset muodostavat merkittävän osan tuotantokustannuksista, mutta täsmällinen prosenttiosuus riippuu käytetystä raaka-aineesta, yrityksen vertikaalisen integraation asteesta sekä sen myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista. Näissä olosuhteissa komissio pystyi kohtuudella olettamaan, että kasvanut tuotanto vähentää yhdysvaltalaisten tuottajien tuotantokustannuksia. Tilanne olisi toinen vain, jos vientihinta olisi niin alhainen, että se ei kattaisi edes käytettyjä raaka-aineita, mutta NBB ei toimittanut mitään huomautuksia, jotka tukisivat tällaista skenaariota. |
| --- | --- |

(56)

NBB väitti, että komission olisi pitänyt selittää, miten kasvanut tuotantomäärä vähentää yhdysvaltalaisten tuottajien tuotantokustannuksia. Tältä osin on todettava aluksi, että yhteistyön puutteen vuoksi komissio ei voinut tehdä täsmällisiä laskelmia suurempien tuotantomäärien vaikutuksesta yhdysvaltalaisten tuottajien kustannuksiin. Taloudelliselta kannalta on kuitenkin selvää, että jos kiinteät kustannukset jaetaan suuremmalle tuotantomäärälle, yksikkökohtaiset tuotantokustannukset pienenevät. Tämä pitää paikkansa siltikin, vaikka biodieselin tuotannossa suurin osa kustannuksista on muuttuvia ja riippuu käytetyistä raaka-aineista, kuten NBB väitti. Kiinteät kustannukset on silti jaettava koko tuotantomäärälle. Unionin tuotannonalalta saatujen tietojen mukaan raaka-ainekustannukset muodostavat merkittävän osan tuotantokustannuksista, mutta täsmällinen prosenttiosuus riippuu käytetystä raaka-aineesta, yrityksen vertikaalisen integraation asteesta sekä sen myynti-, yleis- ja hallintokustannuksista. Näissä olosuhteissa komissio pystyi kohtuudella olettamaan, että kasvanut tuotanto vähentää yhdysvaltalaisten tuottajien tuotantokustannuksia. Tilanne olisi toinen vain, jos vientihinta olisi niin alhainen, että se ei kattaisi edes käytettyjä raaka-aineita, mutta NBB ei toimittanut mitään huomautuksia, jotka tukisivat tällaista skenaariota.

3.3.2   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Yhdysvaltojen hintojen suhde

| (57) | Toinen tekijä, jonka perusteella voidaan päätellä, että polkumyynti toistuu todennäköisesti, perustuu Yhdysvalloista kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana suuntauneen biodieselviennin mallin analyysiin. Komissio tutki Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tietokantaa ja poimi sieltä HTS-koodilla 382600 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana viedyn biodieselin arvon ja määrän. Viennin määrä (tonneina) kaikkiin maihin (EU mukaan luettuna) oli 567 018 tonnia. Keskimääräinen vapaasti aluksen sivulla -arvo tonnia kohti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 753,34 euroa. Komissio laski keskimääräisen myyntihinnan Yhdysvaltojen dollareina tonnia kohti ja vertasi sitä keskimääräiseen kotimarkkinahintaan Yhdysvalloissa (määritetty 42 kappaleessa selitetyllä tavalla). Päätelmät esitetään tiivistetysti jäljempänä.

  Taulukko 1


  Yhdysvaltojen vientimäärät ja -hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla











  Määrämaat | Vientimäärä (tonnia) | % viennistä kaikkiin maihin | Keskimääräinen arvo (dollaria/tonni) | Keskimääräinen arvo (euroa/tonni) | Polkumyynti prosentteina vientihinnasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä Gibraltar (12) | 76 266 | 13 | 753,19 | 555,45 | 59 |
| Yhteensä Kanada | 247 959 | 44 | 1 167,33 | 860,86 | 3 |
| Yhteensä Australia | 4 267 | 1 | 1 019,77 | 752,04 | 17 |
| Yhteensä Malesia | 103 773 | 18 | 891,44 | 657,41 | 34 |

(57)

Toinen tekijä, jonka perusteella voidaan päätellä, että polkumyynti toistuu todennäköisesti, perustuu Yhdysvalloista kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana suuntauneen biodieselviennin mallin analyysiin. Komissio tutki Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tietokantaa ja poimi sieltä HTS-koodilla 382600 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana viedyn biodieselin arvon ja määrän. Viennin määrä (tonneina) kaikkiin maihin (EU mukaan luettuna) oli 567 018 tonnia. Keskimääräinen vapaasti aluksen sivulla -arvo tonnia kohti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 753,34 euroa. Komissio laski keskimääräisen myyntihinnan Yhdysvaltojen dollareina tonnia kohti ja vertasi sitä keskimääräiseen kotimarkkinahintaan Yhdysvalloissa (määritetty 42 kappaleessa selitetyllä tavalla). Päätelmät esitetään tiivistetysti jäljempänä.

Taulukko 1

Yhdysvaltojen vientimäärät ja -hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Määrämaat

Vientimäärä (tonnia)

% viennistä kaikkiin maihin

Keskimääräinen arvo (dollaria/tonni)

Keskimääräinen arvo (euroa/tonni)

Polkumyynti prosentteina vientihinnasta

Yhteensä Gibraltar (12)

76 266

13

753,19

555,45

59

Yhteensä Kanada

247 959

44

1 167,33

860,86

3

Yhteensä Australia

4 267

1

1 019,77

752,04

17

Yhteensä Malesia

103 773

18

891,44

657,41

34

| (58) | Taulukosta näkyy, että Yhdysvaltojen tuottajat vaikuttavat myyvän tällä hetkellä kolmansiin maihin polkumyyntihinnoin niin, että vientihinnat ovat 3–59 prosenttia alemmat kuin kotimarkkinahinnat. Sen vuoksi komissio päätteli, että koska yhdysvaltalaiset tuottajat myyvät kolmansiin maihin polkumyyntihinnoin, on todennäköistä, että ne harjoittaisivat vientiä EU:hun myös polkumyyntihinnoin suuntaamalla sinne osan muille markkinoille suuntautuvasta nykyisestä viennistään. |
| --- | --- |

(58)

Taulukosta näkyy, että Yhdysvaltojen tuottajat vaikuttavat myyvän tällä hetkellä kolmansiin maihin polkumyyntihinnoin niin, että vientihinnat ovat 3–59 prosenttia alemmat kuin kotimarkkinahinnat. Sen vuoksi komissio päätteli, että koska yhdysvaltalaiset tuottajat myyvät kolmansiin maihin polkumyyntihinnoin, on todennäköistä, että ne harjoittaisivat vientiä EU:hun myös polkumyyntihinnoin suuntaamalla sinne osan muille markkinoille suuntautuvasta nykyisestä viennistään.

| (59) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB kyseenalaisti vientitietojen tarkkuuden, koska vientimäärän arviointiin käytettyyn HTS-koodiin (38 26 00) sisältyy muitakin tuotteita, minkä vuoksi biodieselin vientihintaa ei voida verrata sen kotimarkkinahintaan. |
| --- | --- |

(59)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB kyseenalaisti vientitietojen tarkkuuden, koska vientimäärän arviointiin käytettyyn HTS-koodiin (38 26 00) sisältyy muitakin tuotteita, minkä vuoksi biodieselin vientihintaa ei voida verrata sen kotimarkkinahintaan.

| (60) | Komissio käytti kyseistä koodia, koska Yhdysvaltojen viranomaiset itse totesivat toisessa täydentävässä vastauksessaan (19 päivänä joulukuuta 2014), että koodia on käytetty vuodesta 2012 lähtien, jotta saataisiin tarkkoja tilastotietoja yhdysvaltalaisen biodieselin viennistä. Vaikka koodissa yliarvioidaan viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen arvo, tämä yliarviointi on kuitenkin pienempää kuin aiemmin käytetyissä koodeissa. Yhdysvaltojen viranomaiset katsoivat, että koodi antaa suhteellisen tarkan kuvan viennin arvosta. |
| --- | --- |

(60)

Komissio käytti kyseistä koodia, koska Yhdysvaltojen viranomaiset itse totesivat toisessa täydentävässä vastauksessaan (19 päivänä joulukuuta 2014), että koodia on käytetty vuodesta 2012 lähtien, jotta saataisiin tarkkoja tilastotietoja yhdysvaltalaisen biodieselin viennistä. Vaikka koodissa yliarvioidaan viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen arvo, tämä yliarviointi on kuitenkin pienempää kuin aiemmin käytetyissä koodeissa. Yhdysvaltojen viranomaiset katsoivat, että koodi antaa suhteellisen tarkan kuvan viennin arvosta.

| (61) | NBB väitti, että komission laskemia kotimarkkinahintoja ei voi verrata ITC-tietokannssa esitettyihin vientihintoihin, minkä vuoksi komission laskemia polkumyyntimarginaaleja ei voi käyttää. |
| --- | --- |

(61)

NBB väitti, että komission laskemia kotimarkkinahintoja ei voi verrata ITC-tietokannssa esitettyihin vientihintoihin, minkä vuoksi komission laskemia polkumyyntimarginaaleja ei voi käyttää.

| (62) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei tarvitse laskea uusia polkumyyntimarginaaleja. Tässä tapauksessa toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen polkumyyntivienti lakkasi, joten analyysissä keskityttiin polkumyyntiviennin toistumisen todennäköisyyteen. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio hyödynsi käytettävissä olevia tietoja. Tässä tilanteessa kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat merkityksellisiä, ja niitä voidaan käyttää indikaattorina arvioitaessa, mitä tapahtuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kotimarkkinahintojen ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen vertailulla ei pyritä laskemaan täsmällisiä polkumyyntimarginaaleja vaan antamaan osviittaa polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(62)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei tarvitse laskea uusia polkumyyntimarginaaleja. Tässä tapauksessa toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen polkumyyntivienti lakkasi, joten analyysissä keskityttiin polkumyyntiviennin toistumisen todennäköisyyteen. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio hyödynsi käytettävissä olevia tietoja. Tässä tilanteessa kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat merkityksellisiä, ja niitä voidaan käyttää indikaattorina arvioitaessa, mitä tapahtuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kotimarkkinahintojen ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen vertailulla ei pyritä laskemaan täsmällisiä polkumyyntimarginaaleja vaan antamaan osviittaa polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

3.3.3   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde

| (63) | EU:n markkinat ovat houkuttelevat yhdysvaltalaisen biodieselin viennin kannalta. Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tietokannan perusteella (ks. 57 kappale) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen vientihinta kaikkiin määrämaihin oli 1 021,52 dollaria (753,34 euroa) tonnilta. Korkein keskimääräinen vientihinta oli Kanadaan (1 167,33 dollaria eli 860,86 euroa tonnilta) ja alin Gibraltarille (753,19 dollaria eli 555,45 euroa tonnilta). |
| --- | --- |

(63)

EU:n markkinat ovat houkuttelevat yhdysvaltalaisen biodieselin viennin kannalta. Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tietokannan perusteella (ks. 57 kappale) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen vientihinta kaikkiin määrämaihin oli 1 021,52 dollaria (753,34 euroa) tonnilta. Korkein keskimääräinen vientihinta oli Kanadaan (1 167,33 dollaria eli 860,86 euroa tonnilta) ja alin Gibraltarille (753,19 dollaria eli 555,45 euroa tonnilta).

| (64) | Tämä keskimääräinen vientihinta on alempi kuin unionin tuottajien unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myymän biodieselin keskimääräinen hinta (905 euroa tonnilta). Vaikka yhdysvaltalaisten tuottajien olisikin myytävä 905 euroa/tonni alittavalla hinnalla päästäkseen unionin markkinoille, niillä olisi silti kannustin suunnata osa kolmansiin maihin suuntautuvasta nykyisestä viennistään unionin markkinoille, koska ne ovat houkuttelevammat kuin jotkin muut kolmansien maiden markkinat. |
| --- | --- |

(64)

Tämä keskimääräinen vientihinta on alempi kuin unionin tuottajien unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myymän biodieselin keskimääräinen hinta (905 euroa tonnilta). Vaikka yhdysvaltalaisten tuottajien olisikin myytävä 905 euroa/tonni alittavalla hinnalla päästäkseen unionin markkinoille, niillä olisi silti kannustin suunnata osa kolmansiin maihin suuntautuvasta nykyisestä viennistään unionin markkinoille, koska ne ovat houkuttelevammat kuin jotkin muut kolmansien maiden markkinat.

| (65) | NBB ja Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä ei suunnattaisi unioniin, koska suurimmat vientimarkkinat ovat Kanadassa, jossa hinnat ovat korkeammat kuin noudettuna lähettäjältä -hinnat unioniin. |
| --- | --- |

(65)

NBB ja Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä ei suunnattaisi unioniin, koska suurimmat vientimarkkinat ovat Kanadassa, jossa hinnat ovat korkeammat kuin noudettuna lähettäjältä -hinnat unioniin.

| (66) | Komissio viittasi kuitenkin osaan nykyisestä vientimyynnistä eikä kaikkeen vientimyyntiin. Komissio ei väittänytkään, että yhdysvaltalaiset tuottajat lopettaisivat viennin Kanadaan ja suuntaisivat tämän myynnin unioniin. Kanadan markkinoitakin voidaan pitää houkuttelevina yhdysvaltalaisten tuottajien kannalta, mutta sen markkinat ovat suppeat verrattuna unionin markkinoihin (13), jotka ovat edelleen maailman suurimmat biodieselin markkinat. |
| --- | --- |

(66)

Komissio viittasi kuitenkin osaan nykyisestä vientimyynnistä eikä kaikkeen vientimyyntiin. Komissio ei väittänytkään, että yhdysvaltalaiset tuottajat lopettaisivat viennin Kanadaan ja suuntaisivat tämän myynnin unioniin. Kanadan markkinoitakin voidaan pitää houkuttelevina yhdysvaltalaisten tuottajien kannalta, mutta sen markkinat ovat suppeat verrattuna unionin markkinoihin (13), jotka ovat edelleen maailman suurimmat biodieselin markkinat.

| (67) | NBB väitti myös, että nykyistä vientiä Malesiaan ei suunnattaisi unioniin, koska Malesiassa kulutus on kasvussa eikä biodieselin tuonnista tarvitse maksaa tulleja. |
| --- | --- |

(67)

NBB väitti myös, että nykyistä vientiä Malesiaan ei suunnattaisi unioniin, koska Malesiassa kulutus on kasvussa eikä biodieselin tuonnista tarvitse maksaa tulleja.

| (68) | ICT-tietokannassa olevien Yhdysvalloista Malesiaan suuntautuvan viennin keskihintojen perusteella kuitenkin vaikuttaa siltä, että myynti unioniin olisi kannattavampaa yhdysvaltalaisille tuottajille kuin myynti Malesiaan, vaikka hintaan lisättäisiin tavanomaiset tullitkin. Kuten 1 taulukossa osoitettiin, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vientihinnat Malesiaan olivat merkittävästi alemmat kuin hinnat unionissa. Kulutus Malesiassa saattaa olla kasvussa mutta niin saattaa olla myös tuotanto, joka perustuu erityisesti palmuöljyyn. Lisäksi voidaan odottaa kohtuudella, että naapurimaa Indonesia, jonka biodieselin tuotanto on merkittävä, lisää vientiä Malesiaan, jos sen kulutus kasvaa. Tästä syystä väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(68)

ICT-tietokannassa olevien Yhdysvalloista Malesiaan suuntautuvan viennin keskihintojen perusteella kuitenkin vaikuttaa siltä, että myynti unioniin olisi kannattavampaa yhdysvaltalaisille tuottajille kuin myynti Malesiaan, vaikka hintaan lisättäisiin tavanomaiset tullitkin. Kuten 1 taulukossa osoitettiin, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vientihinnat Malesiaan olivat merkittävästi alemmat kuin hinnat unionissa. Kulutus Malesiassa saattaa olla kasvussa mutta niin saattaa olla myös tuotanto, joka perustuu erityisesti palmuöljyyn. Lisäksi voidaan odottaa kohtuudella, että naapurimaa Indonesia, jonka biodieselin tuotanto on merkittävä, lisää vientiä Malesiaan, jos sen kulutus kasvaa. Tästä syystä väite on hylättävä.

3.3.4   Käyttämätön kapasiteetti

| (69) | Yhdysvaltalaisten tuottajien merkittävä käyttämätön kapasiteetti kannustaa lisäämään tuotantoa ja myymään biodieseliä polkumyyntihinnoin EU:n markkinoille. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, komissio määritti Yhdysvaltojen tuotantokapasiteetin käytettävissä olevien tietojen perusteella, jotka se sai Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston EPA:n ja Yhdysvaltojen energiatiedotusviraston EIA:n verkkosivuilta. |
| --- | --- |

(69)

Yhdysvaltalaisten tuottajien merkittävä käyttämätön kapasiteetti kannustaa lisäämään tuotantoa ja myymään biodieseliä polkumyyntihinnoin EU:n markkinoille. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, komissio määritti Yhdysvaltojen tuotantokapasiteetin käytettävissä olevien tietojen perusteella, jotka se sai Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston EPA:n ja Yhdysvaltojen energiatiedotusviraston EIA:n verkkosivuilta.

| (70) | Yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien on ilmoitettava näille kahdelle viranomaiselle (ensin mainitulle vuosittain ja toiseksi mainitulle kuukausittain) biodieselin olemassa olevasta ja suunnitellusta tuotantokapasiteetista samoin kuin tuotannostaan, tuotantopanoksistaan, varastoistaan ja myynnistään. |
| --- | --- |

(70)

Yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien on ilmoitettava näille kahdelle viranomaiselle (ensin mainitulle vuosittain ja toiseksi mainitulle kuukausittain) biodieselin olemassa olevasta ja suunnitellusta tuotantokapasiteetista samoin kuin tuotannostaan, tuotantopanoksistaan, varastoistaan ja myynnistään.

| (71) | EIA:n tietojen mukaan yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien tuotantokapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 7 128 000 tonnia. Määrä on hyvin lähellä NBB:n ilmoittamaa määrää (6 963 000 tonnia), joka perustui sen jäsenten EPA:lle ilmoittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(71)

EIA:n tietojen mukaan yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien tuotantokapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 7 128 000 tonnia. Määrä on hyvin lähellä NBB:n ilmoittamaa määrää (6 963 000 tonnia), joka perustui sen jäsenten EPA:lle ilmoittamiin tietoihin.

| (72) | Yhdysvaltojen tosiasiallinen biodieselin tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 4 450 000 tonnia (EIA:n tiedot), mikä tarkoittaa 62,4 prosentin kapasiteetin käyttöastetta ja 37,6 prosentin käyttämätöntä kapasiteettia (eli 2 678 000 tonnia). Tämä käyttämätön kapasiteetti toimitetaan todennäköisesti unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Yhdysvaltalaiset tuottajat pystyvät helposti lisäämään tuotantoaan ja viemään sen EU:hun, ja ne saavat siitä taloudellista etua, kun niiden kapasiteetin käyttöaste kasvaa ja tuotannon yksikkökustannukset pienenevät. Yhdysvaltojen käyttämättömän kapasiteetin vapauttamisella unionin markkinoille on merkittävä vaikutus, koska sen osuus unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes 22 prosenttia. |
| --- | --- |

(72)

Yhdysvaltojen tosiasiallinen biodieselin tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 4 450 000 tonnia (EIA:n tiedot), mikä tarkoittaa 62,4 prosentin kapasiteetin käyttöastetta ja 37,6 prosentin käyttämätöntä kapasiteettia (eli 2 678 000 tonnia). Tämä käyttämätön kapasiteetti toimitetaan todennäköisesti unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Yhdysvaltalaiset tuottajat pystyvät helposti lisäämään tuotantoaan ja viemään sen EU:hun, ja ne saavat siitä taloudellista etua, kun niiden kapasiteetin käyttöaste kasvaa ja tuotannon yksikkökustannukset pienenevät. Yhdysvaltojen käyttämättömän kapasiteetin vapauttamisella unionin markkinoille on merkittävä vaikutus, koska sen osuus unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes 22 prosenttia.

| (73) | NBB esitti tähän liittyen useita huomautuksia. Ensinnäkin se toi esiin, että Yhdysvaltojen todellinen tuotantokapasiteetti on pienempi kuin komission esittämä. NBB:n mukaan useat tuotantolaitokset Yhdysvalloissa eivät ole toiminnassa, vaikkakin ne ovat rekisteröityneitä, minkä vuoksi todellinen tuotantokapasiteetti on 5 409 000 tonnia. NBB:n mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla biodieselin tuotanto oli suurempi (5 084 000 tonnia). Tämän seurauksena NBB väitti, että kapasiteetin käyttöaste on noin 94 prosenttia ja käyttämätöntä kapasiteettia on vain vähän vietäväksi EU:hun, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(73)

NBB esitti tähän liittyen useita huomautuksia. Ensinnäkin se toi esiin, että Yhdysvaltojen todellinen tuotantokapasiteetti on pienempi kuin komission esittämä. NBB:n mukaan useat tuotantolaitokset Yhdysvalloissa eivät ole toiminnassa, vaikkakin ne ovat rekisteröityneitä, minkä vuoksi todellinen tuotantokapasiteetti on 5 409 000 tonnia. NBB:n mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla biodieselin tuotanto oli suurempi (5 084 000 tonnia). Tämän seurauksena NBB väitti, että kapasiteetin käyttöaste on noin 94 prosenttia ja käyttämätöntä kapasiteettia on vain vähän vietäväksi EU:hun, jos toimenpiteet kumotaan.

| (74) | Tämä väite hylättiin. NBB:n toimittamia tietoja ei voitu sovittaa yhteen virallisesti käytettävissä olevien tietojen kanssa. Yhdysvaltojen biodieselin tuottajien on toimitettava EIA:lle kuukausittain lomake (EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey), jossa ilmoitetaan muun muassa vuotuinen tuotantokapasiteetti ja toiminnan status (toiminnassa, tilapäisesti ei toiminnassa tai pysyvästi lopettanut toiminnan). Tammikuusta 2013 lähtien rekisteröity kapasiteetti vaihteli hieman kuukausittain mutta oli yleisesti ottaen melko vakaa. |
| --- | --- |

(74)

Tämä väite hylättiin. NBB:n toimittamia tietoja ei voitu sovittaa yhteen virallisesti käytettävissä olevien tietojen kanssa. Yhdysvaltojen biodieselin tuottajien on toimitettava EIA:lle kuukausittain lomake (EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey), jossa ilmoitetaan muun muassa vuotuinen tuotantokapasiteetti ja toiminnan status (toiminnassa, tilapäisesti ei toiminnassa tai pysyvästi lopettanut toiminnan). Tammikuusta 2013 lähtien rekisteröity kapasiteetti vaihteli hieman kuukausittain mutta oli yleisesti ottaen melko vakaa.

| (75) | Yhdysvaltojen biodieselin tuottajien on lisäksi toimitettava EPA:lle vuosittain tiedot muun muassa uusiutuvan polttoaineen tyypistä tai tyypeistä, joita on tarkoitus tuottaa tai tuoda, sekä nykyisestä ja suunnitellusta tuotantokapasiteetista. |
| --- | --- |

(75)

Yhdysvaltojen biodieselin tuottajien on lisäksi toimitettava EPA:lle vuosittain tiedot muun muassa uusiutuvan polttoaineen tyypistä tai tyypeistä, joita on tarkoitus tuottaa tai tuoda, sekä nykyisestä ja suunnitellusta tuotantokapasiteetista.

| (76) | Rekisteröity kapasiteetti, jonka yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat ovat ilmoittaneet, päivitetään näin ollen säännöllisesti, minkä vuoksi sitä pidetään tarkkana lähteenä. Vaikka rekisteröity kapasiteetti ei olisikaan käytössä, se on otettava huomioon laskettaessa käyttämätöntä kapasiteettia, joka on käytettävissä tuotannon ja viennin lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(76)

Rekisteröity kapasiteetti, jonka yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat ovat ilmoittaneet, päivitetään näin ollen säännöllisesti, minkä vuoksi sitä pidetään tarkkana lähteenä. Vaikka rekisteröity kapasiteetti ei olisikaan käytössä, se on otettava huomioon laskettaessa käyttämätöntä kapasiteettia, joka on käytettävissä tuotannon ja viennin lisäämiseksi.

| (77) | NBB:n ilmoittamista tuotantokapasiteetin arvoista oli lisäksi jo jätetty pois pysyvästi lakkautettu kapasiteetti, kuten sen toimittamissa tiedoissa todettiin. Tuotantolaitokset, joita ei ole pysyvästi lakkautettu, voivat aloittaa tuotannon uudelleen, jos markkinaolosuhteet tulevaisuudessa muuttuvat (esimerkiksi jos unionin markkinat avautuvat). Toistumisen todennäköisyyden arviointi toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa edellyttää sen ennakointia, mitä tulevaisuudessa voi tapahtua, jos toimenpiteiden annetaan raueta, eikä pelkästään tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen tilanteen huomioon ottamista. |
| --- | --- |

(77)

NBB:n ilmoittamista tuotantokapasiteetin arvoista oli lisäksi jo jätetty pois pysyvästi lakkautettu kapasiteetti, kuten sen toimittamissa tiedoissa todettiin. Tuotantolaitokset, joita ei ole pysyvästi lakkautettu, voivat aloittaa tuotannon uudelleen, jos markkinaolosuhteet tulevaisuudessa muuttuvat (esimerkiksi jos unionin markkinat avautuvat). Toistumisen todennäköisyyden arviointi toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa edellyttää sen ennakointia, mitä tulevaisuudessa voi tapahtua, jos toimenpiteiden annetaan raueta, eikä pelkästään tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen tilanteen huomioon ottamista.

| (78) | Sen vuoksi komissio katsoo, että tämänhetkinen rekisteröity kapasiteetti muodostaa asianmukaisen perustan Yhdysvaltojen kokonaistuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin laskemiselle, ja hylkää NBB:n väitteen. |
| --- | --- |

(78)

Sen vuoksi komissio katsoo, että tämänhetkinen rekisteröity kapasiteetti muodostaa asianmukaisen perustan Yhdysvaltojen kokonaistuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin laskemiselle, ja hylkää NBB:n väitteen.

| (79) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB esitti edelleen, että tuotantokapasiteetissa ei pitäisi ottaa huomioon käyttämätöntä kapasiteettia, vaikka tätä kapasiteettia ei olisikaan ilmoitettu Yhdysvaltojen viranomaisille purettuna tai pysyvästi lakkautettuna kapasiteettina. |
| --- | --- |

(79)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB esitti edelleen, että tuotantokapasiteetissa ei pitäisi ottaa huomioon käyttämätöntä kapasiteettia, vaikka tätä kapasiteettia ei olisikaan ilmoitettu Yhdysvaltojen viranomaisille purettuna tai pysyvästi lakkautettuna kapasiteettina.

| (80) | NBB:n siteeraamien EIA:n ohjeiden mukaan kuitenkin ”vuotuinen tuotantokapasiteetti on se biodieselin määrä, jonka laitos voi tuottaa kalenterivuonna, kun otetaan huomioon normaali keskeytysaika huollon vuoksi. Siihen sisältyy seisokissa olevan laitoksen kapasiteetti siihen asti, että laitos puretaan tai hylätään”. Edellä esitetyn perusteella on ilmeistä, että EIA ottaa huomioon kaikki mahdolliset laitokset, jotka saattavat aloittaa toiminnan jälleen. Tämän vuoksi toisin kuin NBB väittää, tuotantolaitokset, joita ei ole purettu tai pysyvästi lakkautettu, voivat aloittaa tuotannon uudelleen, jos olosuhteet tulevaisuudessa muuttuvat. |
| --- | --- |

(80)

NBB:n siteeraamien EIA:n ohjeiden mukaan kuitenkin ”vuotuinen tuotantokapasiteetti on se biodieselin määrä, jonka laitos voi tuottaa kalenterivuonna, kun otetaan huomioon normaali keskeytysaika huollon vuoksi. Siihen sisältyy seisokissa olevan laitoksen kapasiteetti siihen asti, että laitos puretaan tai hylätään”. Edellä esitetyn perusteella on ilmeistä, että EIA ottaa huomioon kaikki mahdolliset laitokset, jotka saattavat aloittaa toiminnan jälleen. Tämän vuoksi toisin kuin NBB väittää, tuotantolaitokset, joita ei ole purettu tai pysyvästi lakkautettu, voivat aloittaa tuotannon uudelleen, jos olosuhteet tulevaisuudessa muuttuvat.

| (81) | Sen vuoksi komissio katsoo, että tämänhetkinen rekisteröity kapasiteetti muodosti asianmukaisen perustan Yhdysvaltojen kokonaistuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin laskemiselle. |
| --- | --- |

(81)

Sen vuoksi komissio katsoo, että tämänhetkinen rekisteröity kapasiteetti muodosti asianmukaisen perustan Yhdysvaltojen kokonaistuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin laskemiselle.

| (82) | NBB väitti myös, että Yhdysvaltojen biodieselteollisuuden ei ole tarkoitus toimia vientiteollisuutena, koska suurin osa Yhdysvaltojen biodieselin tuotantolaitoksista tuottaa alle 15 000 000 gallonaa (55 000 tonnia) vuodessa. Väitteen mukaan ei olisi taloudellisesti kannattavaa varastoida useita viikkoja biodieseltuotantoa yhtä vientilähetystä varten. |
| --- | --- |

(82)

NBB väitti myös, että Yhdysvaltojen biodieselteollisuuden ei ole tarkoitus toimia vientiteollisuutena, koska suurin osa Yhdysvaltojen biodieselin tuotantolaitoksista tuottaa alle 15 000 000 gallonaa (55 000 tonnia) vuodessa. Väitteen mukaan ei olisi taloudellisesti kannattavaa varastoida useita viikkoja biodieseltuotantoa yhtä vientilähetystä varten.

| (83) | Myös tämä väite hylättiin. Yhdysvaltojen biodieselteollisuus voi harjoittaa vientiä, ja ennen nyt voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoa yhdysvaltalaiset tuottajat veivät biodieseliä unionin markkinoille merkittäviä määriä, jopa 1 137 000 tonnia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välillä). Tämä osoittaa, että Yhdysvalloissa on tuottajia, joilla on riittävä tuotantokapasiteetti vientiä varten. Ne yhdysvaltalaiset tuottajat, joilla ei ole riittävää yksilöllistä tuotantokapasiteettia unioniin vientiä varten, toimittavat edelleen kotimarkkinoille, ja kauppiaat voivat yhdistää useiden tuotantolaitosten tuotannon ja viedä sen. |
| --- | --- |

(83)

Myös tämä väite hylättiin. Yhdysvaltojen biodieselteollisuus voi harjoittaa vientiä, ja ennen nyt voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoa yhdysvaltalaiset tuottajat veivät biodieseliä unionin markkinoille merkittäviä määriä, jopa 1 137 000 tonnia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välillä). Tämä osoittaa, että Yhdysvalloissa on tuottajia, joilla on riittävä tuotantokapasiteetti vientiä varten. Ne yhdysvaltalaiset tuottajat, joilla ei ole riittävää yksilöllistä tuotantokapasiteettia unioniin vientiä varten, toimittavat edelleen kotimarkkinoille, ja kauppiaat voivat yhdistää useiden tuotantolaitosten tuotannon ja viedä sen.

| (84) | Päätelmänä voidaan todeta, että Yhdysvaltojen biodieselteollisuudella on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia ja sen vuoksi voimakas kannustin aloittaa vienti uudelleen EU:n markkinoille, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(84)

Päätelmänä voidaan todeta, että Yhdysvaltojen biodieselteollisuudella on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia ja sen vuoksi voimakas kannustin aloittaa vienti uudelleen EU:n markkinoille, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

3.3.5   Toimenpiteiden kiertämiseen/absorptioon liittyvät käytännöt

| (85) | Kuten 2 kappaleessa todettiin, vuonna 2009 käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä kierrettiin lähettämällä tuotetta Kanadan kautta ja muuttamalla sekoituksen koostumusta. Tällaisten käytäntöjen esiintyminen osoittaa, että jotkin yhdysvaltalaiset tuottajat ovat kiinnostuneita pääsemään unionin markkinoille toimenpiteiden käyttöönoton jälkeenkin, ja sen vuoksi sitä pidetään merkkinä tulevien polkumyyntikäytäntöjen todennäköisyydestä. |
| --- | --- |

(85)

Kuten 2 kappaleessa todettiin, vuonna 2009 käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä kierrettiin lähettämällä tuotetta Kanadan kautta ja muuttamalla sekoituksen koostumusta. Tällaisten käytäntöjen esiintyminen osoittaa, että jotkin yhdysvaltalaiset tuottajat ovat kiinnostuneita pääsemään unionin markkinoille toimenpiteiden käyttöönoton jälkeenkin, ja sen vuoksi sitä pidetään merkkinä tulevien polkumyyntikäytäntöjen todennäköisyydestä.

| (86) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti, että nämä tapahtuivat neljä vuotta ennen tarkastelua eikä niitä voida käyttää päätelmien tekemiseen tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(86)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti, että nämä tapahtuivat neljä vuotta ennen tarkastelua eikä niitä voida käyttää päätelmien tekemiseen tässä tapauksessa.

| (87) | Komissio katsoo edelleen, että samojen markkinatoimijoiden toteuttamien aiempien käytäntöjen esiintyminen ei ole sinänsä ratkaisevaa, mutta sen voidaan kuitenkin katsoa antavan osviittaa siitä, että yhdysvaltalaiset tuottajat ovat erittäin kiinnostuneita pääsemään unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(87)

Komissio katsoo edelleen, että samojen markkinatoimijoiden toteuttamien aiempien käytäntöjen esiintyminen ei ole sinänsä ratkaisevaa, mutta sen voidaan kuitenkin katsoa antavan osviittaa siitä, että yhdysvaltalaiset tuottajat ovat erittäin kiinnostuneita pääsemään unionin markkinoille.

3.3.6   Muut tekijät

| (88) | Yhdysvaltojen biodieselin tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (4 450 000 tonnia ) oli pienempi kuin kulutus (4 896 000 tonnia). Tämän seurauksena Yhdysvallat toi biodieseliä enemmän kuin se vei sitä. Syynä tähän voisi olla epävarmuus, joka liittyy uusiutuvien polttoaineiden vakio-ohjelman mukaisiin pakollisen biodieseltuotannon tavoitteisiin (1,28 miljardia gallonaa eli 4 238 000 tonnia vuonna 2014, sama kuin vuonna 2013), sekä se, että tuotu biodiesel voi osallistua uusiutuvien polttoaineiden vakio-ohjelmaan ja sille voidaan hakea Yhdysvaltojen biodieselverohyvitystä, kun se on voimassa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kokonaistuonti oli 1 072 000 tonnia ja kokonaisvienti 567 000 tonnia. Jos käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia ei kuitenkaan käytetty kotimaisen kysynnän tyydyttämiseen tarkastelujaksolla, on epätodennäköistä, että tällainen käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti käytettäisiin jatkossa samaan tarkoitukseen. On vahvistettu, että Yhdysvaltojen tuotantokapasiteetti (7 128 000 tonnia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli merkittävästi suurempi kuin kotimarkkinoiden kulutus. Tämä tarkoittaa sitä, että jos vientimahdollisuuksia tarjoutuu, yhdysvaltalaisilla tuottajilla on kannustin viedä, ja ne todennäköisesti hyödyntävät käyttämätöntä kapasiteettiaan. Jos yhdysvaltalaiset tuottajat olisivat voineet käyttää käyttämättömän kapasiteetin kotimaisen kysynnän tyydyttämiseen, ne olisivat jo tehneet niin. |
| --- | --- |

(88)

Yhdysvaltojen biodieselin tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (4 450 000 tonnia ) oli pienempi kuin kulutus (4 896 000 tonnia). Tämän seurauksena Yhdysvallat toi biodieseliä enemmän kuin se vei sitä. Syynä tähän voisi olla epävarmuus, joka liittyy uusiutuvien polttoaineiden vakio-ohjelman mukaisiin pakollisen biodieseltuotannon tavoitteisiin (1,28 miljardia gallonaa eli 4 238 000 tonnia vuonna 2014, sama kuin vuonna 2013), sekä se, että tuotu biodiesel voi osallistua uusiutuvien polttoaineiden vakio-ohjelmaan ja sille voidaan hakea Yhdysvaltojen biodieselverohyvitystä, kun se on voimassa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kokonaistuonti oli 1 072 000 tonnia ja kokonaisvienti 567 000 tonnia. Jos käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia ei kuitenkaan käytetty kotimaisen kysynnän tyydyttämiseen tarkastelujaksolla, on epätodennäköistä, että tällainen käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti käytettäisiin jatkossa samaan tarkoitukseen. On vahvistettu, että Yhdysvaltojen tuotantokapasiteetti (7 128 000 tonnia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli merkittävästi suurempi kuin kotimarkkinoiden kulutus. Tämä tarkoittaa sitä, että jos vientimahdollisuuksia tarjoutuu, yhdysvaltalaisilla tuottajilla on kannustin viedä, ja ne todennäköisesti hyödyntävät käyttämätöntä kapasiteettiaan. Jos yhdysvaltalaiset tuottajat olisivat voineet käyttää käyttämättömän kapasiteetin kotimaisen kysynnän tyydyttämiseen, ne olisivat jo tehneet niin.

| (89) | Tässä yhteydessä on huomattava, että unionin markkinat ovat erittäin houkuttelevat, koska ne ovat maailman suurimmat ja koska unionissa ja jäsenvaltiossa on merkittäviä kannustimia biodieselin käyttöön. Sen vuoksi yhdysvaltalaisten tuottajien kannalta olisi kätevää hyödyntää käyttämätön kapasiteetti täysimääräisesti ja suunnata osa vähemmän kannattavasta kolmansiin maihin suuntautuvasta vientimyynnistä unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(89)

Tässä yhteydessä on huomattava, että unionin markkinat ovat erittäin houkuttelevat, koska ne ovat maailman suurimmat ja koska unionissa ja jäsenvaltiossa on merkittäviä kannustimia biodieselin käyttöön. Sen vuoksi yhdysvaltalaisten tuottajien kannalta olisi kätevää hyödyntää käyttämätön kapasiteetti täysimääräisesti ja suunnata osa vähemmän kannattavasta kolmansiin maihin suuntautuvasta vientimyynnistä unionin markkinoille.

| (90) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti, että se seikka, että Yhdysvaltojen biodieselin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli suurempi kuin tuotanto, osoittaa, että yhdysvaltalaisilla tuottajilla ei ole käyttämätöntä kapasiteettia, jota voitaisiin käyttää unionin markkinoille pääsemiseksi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(90)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti, että se seikka, että Yhdysvaltojen biodieselin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli suurempi kuin tuotanto, osoittaa, että yhdysvaltalaisilla tuottajilla ei ole käyttämätöntä kapasiteettia, jota voitaisiin käyttää unionin markkinoille pääsemiseksi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (91) | Komissio katsoi, että vahvistettu Yhdysvaltojen käyttämätön kapasiteetti, joka voitaisiin käyttää tyydyttämään Yhdysvaltojen koko kysyntä mutta jota tällä hetkellä ei käytetä tähän tarkoitukseen, mitä todennäköisimmin käytettäisiin tyydyttämään kysyntä muilla markkinoilla, joilla kysyntää esiintyy, ja etenkin unionin markkinoilla, joilla yhdysvaltalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ei tällä hetkellä ole. Komissio korosti, että Yhdysvaltojen tuotantokapasiteetti on merkittävästi suurempi kuin kulutus, mistä syystä käyttämätön kapasiteetti voidaan viedä unioniin, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(91)

Komissio katsoi, että vahvistettu Yhdysvaltojen käyttämätön kapasiteetti, joka voitaisiin käyttää tyydyttämään Yhdysvaltojen koko kysyntä mutta jota tällä hetkellä ei käytetä tähän tarkoitukseen, mitä todennäköisimmin käytettäisiin tyydyttämään kysyntä muilla markkinoilla, joilla kysyntää esiintyy, ja etenkin unionin markkinoilla, joilla yhdysvaltalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ei tällä hetkellä ole. Komissio korosti, että Yhdysvaltojen tuotantokapasiteetti on merkittävästi suurempi kuin kulutus, mistä syystä käyttämätön kapasiteetti voidaan viedä unioniin, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

3.3.7   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (92) | Kun otetaan huomioon Yhdysvaltojen tuotannonalan merkittävä käyttämätön kapasiteetti sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus koon ja myyntihintojen suhteen, etenkin Yhdysvalloista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen osalta, komissio päätteli, että polkumyyntituonti Yhdysvalloista toistuu todennäköisesti, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(92)

Kun otetaan huomioon Yhdysvaltojen tuotannonalan merkittävä käyttämätön kapasiteetti sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus koon ja myyntihintojen suhteen, etenkin Yhdysvalloista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen osalta, komissio päätteli, että polkumyyntituonti Yhdysvalloista toistuu todennäköisesti, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (93) | Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 200 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”. |
| --- | --- |

(93)

Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 200 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

| (94) | Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin lähes 11 600 000 tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen, kuten valituksessa annettujen tietojen ja unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella. Kuten 12 ja 13 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin seitsemän unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli lähes 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(94)

Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin lähes 11 600 000 tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen, kuten valituksessa annettujen tietojen ja unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella. Kuten 12 ja 13 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin seitsemän unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli lähes 30 prosenttia.

4.2   Unionin kulutus

| (95) | Komissio vahvisti unionin kulutuksen määrän vähentämällä unionin kokonaiskulutuksesta viennin ja lisäämällä siihen tuonnin kolmansista maista. Tuonti- ja vientimäärät saatiin Eurostatin tiedoista. |
| --- | --- |

(95)

Komissio vahvisti unionin kulutuksen määrän vähentämällä unionin kokonaiskulutuksesta viennin ja lisäämällä siihen tuonnin kolmansista maista. Tuonti- ja vientimäärät saatiin Eurostatin tiedoista.

| (96) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Unionin kulutus (tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 11 130 119 | 11 856 626 | 11 382 324 | 12 324 479 |
| Indeksi | 100 | 107 | 102 | 111 |
| Lähde: Tiedot unionin tuotannonalalta, Eurostatista |

(96)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Unionin kulutus (tonnia)

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

11 130 119

11 856 626

11 382 324

12 324 479

Indeksi

100

107

102

111

Lähde: Tiedot unionin tuotannonalalta, Eurostatista

| (97) | Edellä esitetyn perusteella unionin biodieselin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 11 prosenttia. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitetyn perusteella unionin biodieselin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 11 prosenttia.

4.3   Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (98) | Kuten 40 kappaleessa mainittiin, biodieselin tuonti Yhdysvalloista unioniin väheni Eurostatin tietojen mukaan lähes nollaan sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009. |
| --- | --- |

(98)

Kuten 40 kappaleessa mainittiin, biodieselin tuonti Yhdysvalloista unioniin väheni Eurostatin tietojen mukaan lähes nollaan sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009.

| (99) | Asianomaisesta maasta unioniin tuleva tuonti ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrä (tonnia) ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhdysvallat | 2 442 | 803 | 7 | 13 |
| Indeksi | 100 | 33 | 0 | 1 |
| Markkinaosuus | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lähde: Eurostat. |

(99)

Asianomaisesta maasta unioniin tuleva tuonti ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrä (tonnia) ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yhdysvallat

2 442

803

7

13

Indeksi

100

33

0

1

Markkinaosuus

0

0

0

0

Lähde: Eurostat.

4.3.2   Hinnat ja hintojen alittavuus

| (100) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista unioniin tuleva biodieselin tuonti oli merkityksettömän vähäistä, eikä sen perusteella voitu laskea hintojen alittavuutta. |
| --- | --- |

(100)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista unioniin tuleva biodieselin tuonti oli merkityksettömän vähäistä, eikä sen perusteella voitu laskea hintojen alittavuutta.

| (101) | Sen vuoksi analyysissä verrattiin unionin tuotannonalan unionissa tuottaman ja myymän biodieselin keskimääräistä hintaa ja Yhdysvalloista kolmansiin maihin viedyn biodieselin keskimääräistä hintaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tilastotietojen perusteella. Kuten edellä mainittiin (ks. 63 kappale), keskimääräinen vientihinta kaikkiin maihin oli noin 753 euroa tonnia kohti (vapaasti aluksen sivulla). Jotta voidaan laskea todennäköinen ja kohtuullinen vientihinta unioniin, tähän keskimääräiseen vientihintaan on tarpeen lisätä kuljetus- ja vakuutuskustannukset sekä 6,5 prosentin tulli ja tuonnin jälkeiset kustannukset, joiden määrä on arviolta 100 euroa tonnia kohti (ks. 45 kappale). Tästä seuraa, että arvioitu vientihinta unioniin alittaisi unionin hinnan, joka oli 905 euroa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(101)

Sen vuoksi analyysissä verrattiin unionin tuotannonalan unionissa tuottaman ja myymän biodieselin keskimääräistä hintaa ja Yhdysvalloista kolmansiin maihin viedyn biodieselin keskimääräistä hintaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tilastotietojen perusteella. Kuten edellä mainittiin (ks. 63 kappale), keskimääräinen vientihinta kaikkiin maihin oli noin 753 euroa tonnia kohti (vapaasti aluksen sivulla). Jotta voidaan laskea todennäköinen ja kohtuullinen vientihinta unioniin, tähän keskimääräiseen vientihintaan on tarpeen lisätä kuljetus- ja vakuutuskustannukset sekä 6,5 prosentin tulli ja tuonnin jälkeiset kustannukset, joiden määrä on arviolta 100 euroa tonnia kohti (ks. 45 kappale). Tästä seuraa, että arvioitu vientihinta unioniin alittaisi unionin hinnan, joka oli 905 euroa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (102) | NBB väitti, että komissio ei pystynyt selittämään, miksi se käytti Yhdysvaltojen keskimääräisiä vientihintoja kolmansiin maihin määrittäessään todennäköistä unioniin suuntautuvan viennin hintaa eikä käyttänyt Kanadaan suuntautuvan viennin korkeampaa hintaa. Se myös katsoi, että komissio ei pystynyt selittämään perustetta 100 euron oikaisulle, joka tehtiin unioniin suuntautuvan viennin arvioituun hintaan, eikä ottanut huomioon tuonnin jälkeisiä kustannuksia eikä väitettyjä hintaeroja, jotka johtuivat eri raaka-aineista. Tämän seurauksena hintojen alittavuutta koskeva analyysi olisi virheellinen. |
| --- | --- |

(102)

NBB väitti, että komissio ei pystynyt selittämään, miksi se käytti Yhdysvaltojen keskimääräisiä vientihintoja kolmansiin maihin määrittäessään todennäköistä unioniin suuntautuvan viennin hintaa eikä käyttänyt Kanadaan suuntautuvan viennin korkeampaa hintaa. Se myös katsoi, että komissio ei pystynyt selittämään perustetta 100 euron oikaisulle, joka tehtiin unioniin suuntautuvan viennin arvioituun hintaan, eikä ottanut huomioon tuonnin jälkeisiä kustannuksia eikä väitettyjä hintaeroja, jotka johtuivat eri raaka-aineista. Tämän seurauksena hintojen alittavuutta koskeva analyysi olisi virheellinen.

| (103) | Tutkimuksessa osoitettiin (ks. 57 kappale), että Yhdysvaltojen vientihinnat vaihtelevat huomattavasti määräpaikan mukaan. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti unioniin suuntautuvan viennin hinnan kaikkien vientimääräpaikkojen keskiarvon perusteella saadakseen kohtuullisen ja todennäköisen vientihinnan. Pelkästään korkeimman vientihinnan käyttö, kuten NBB esitti, ei olisi ollut asianmukaista, kuten ei vain alimman vientihinnan käyttökään. Mitä tulee 100 euron oikaisun osatekijöihin ja lähteeseen, mukaan luettuna tuonnin jälkeiset kustannukset ja raaka-aineesta johtuvat hintaerot, NBB esitti pääosin täysin samanlaisia väitteitä, jotka koskivat polkumyyntiin liittyviä laskelmia. Edellä 51 ja 53 kappaleessa mainituista syistä nämä väitteet hylätään myös alittavuutta koskevan analyysin osalta. |
| --- | --- |

(103)

Tutkimuksessa osoitettiin (ks. 57 kappale), että Yhdysvaltojen vientihinnat vaihtelevat huomattavasti määräpaikan mukaan. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti unioniin suuntautuvan viennin hinnan kaikkien vientimääräpaikkojen keskiarvon perusteella saadakseen kohtuullisen ja todennäköisen vientihinnan. Pelkästään korkeimman vientihinnan käyttö, kuten NBB esitti, ei olisi ollut asianmukaista, kuten ei vain alimman vientihinnan käyttökään. Mitä tulee 100 euron oikaisun osatekijöihin ja lähteeseen, mukaan luettuna tuonnin jälkeiset kustannukset ja raaka-aineesta johtuvat hintaerot, NBB esitti pääosin täysin samanlaisia väitteitä, jotka koskivat polkumyyntiin liittyviä laskelmia. Edellä 51 ja 53 kappaleessa mainituista syistä nämä väitteet hylätään myös alittavuutta koskevan analyysin osalta.

4.3.3   Tuonti muista kolmansista maista

| (104) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuonti kolmansista maista | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malesia (tonnia) | 16 622 | 36 543 | 211 430 | 314 494 |
| Indonesia (tonnia) | 1 087 517 | 1 133 946 | 394 578 | 204 086 |
| Argentiina (tonnia) | 1 422 142 | 1 475 824 | 425 239 | 153 607 |
| Muut (tonnia) | 139 580 | 153 529 | 177 889 | 206 592 |
| Yhteensä (tonnia) | 2 665 861 | 2 799 842 | 1 209 136 | 878 779 |
| Indeksi | 100 | 105 | 45 | 33 |
| Markkinaosuus | 24,0 % | 23,6 % | 10,6 % | 7,1 % |
| Indeksi | 100 | 99 | 44 | 30 |
| Keskimääräinen hinta
  (euroa/tonni) | 927 | 932 | 779 | 786 |
| Indeksi | 100 | 100 | 84 | 85 |
| Lähde: Eurostat |

(104)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Tuonti kolmansista maista

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Malesia (tonnia)

16 622

36 543

211 430

314 494

Indonesia (tonnia)

1 087 517

1 133 946

394 578

204 086

Argentiina (tonnia)

1 422 142

1 475 824

425 239

153 607

Muut (tonnia)

139 580

153 529

177 889

206 592

Yhteensä (tonnia)

2 665 861

2 799 842

1 209 136

878 779

Indeksi

100

105

45

33

Markkinaosuus

24,0 %

23,6 %

10,6 %

7,1 %

Indeksi

100

99

44

30

Keskimääräinen hinta

(euroa/tonni)

927

932

779

786

Indeksi

100

100

84

85

Lähde: Eurostat

| (105) | Muista kolmansista maista kuin Yhdysvalloista tulevan biodieselin tuontimäärä on vähentynyt merkittävästi tarkastelujaksolla, mikä näkyy markkinaosuuden samanlaisena vähentymisenä. Tuontimäärien väheneminen vuodesta 2013 lähtien osuu ajallisesti yhteen Indonesiasta ja Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa. Myös keskimääräinen hinta laski 15 prosenttia samalla ajanjaksolla. Hintasuuntaus noudattelee unionin tuotannonalan hintojen suuntausta unionin markkinoilla (ks. taulukko 8), ja sen voidaan katsoa johtuvan pääasiassa raaka-ainehintojen laskusta. Vaikka tämän tuonnin hintataso on noin 13 prosenttia alle unionin keskimääräisten hintojen, sen markkinaosuus on pieni, eikä sillä ole merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(105)

Muista kolmansista maista kuin Yhdysvalloista tulevan biodieselin tuontimäärä on vähentynyt merkittävästi tarkastelujaksolla, mikä näkyy markkinaosuuden samanlaisena vähentymisenä. Tuontimäärien väheneminen vuodesta 2013 lähtien osuu ajallisesti yhteen Indonesiasta ja Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa. Myös keskimääräinen hinta laski 15 prosenttia samalla ajanjaksolla. Hintasuuntaus noudattelee unionin tuotannonalan hintojen suuntausta unionin markkinoilla (ks. taulukko 8), ja sen voidaan katsoa johtuvan pääasiassa raaka-ainehintojen laskusta. Vaikka tämän tuonnin hintataso on noin 13 prosenttia alle unionin keskimääräisten hintojen, sen markkinaosuus on pieni, eikä sillä ole merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalaan.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

| (106) | Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti tarkasteltiin kaikkia taloudellisia indikaattoreita, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(106)

Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti tarkasteltiin kaikkia taloudellisia indikaattoreita, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (107) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien tietojen perusteella ja mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkastettujen tietojen perusteella. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(107)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien tietojen perusteella ja mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkastettujen tietojen perusteella. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (108) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(108)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (109) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(109)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (110) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 8 547 884 | 9 138 558 | 10 528 886 | 11 596 824 |
| Indeksi | 100 | 107 | 123 | 136 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 16 072 000 | 16 190 288 | 16 997 288 | 16 746 869 |
| Indeksi | 100 | 101 | 106 | 104 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 53 % | 56 % | 62 % | 69 % |
| Indeksi | 100 | 106 | 116 | 130 |
| Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot |

(110)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

8 547 884

9 138 558

10 528 886

11 596 824

Indeksi

100

107

123

136

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

16 072 000

16 190 288

16 997 288

16 746 869

Indeksi

100

101

106

104

Kapasiteetin käyttöaste

53 %

56 %

62 %

69 %

Indeksi

100

106

116

130

Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot

| (111) | Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla (+ 4 %), mutta tuotantomäärä kasvoi merkittävästi vuodesta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajan loppuun asti. Tätä tuotantomäärään kasvua selittää osittain unionin kulutuksen kasvu samalla kaudella, mutta se myös osuu ajallisesti yhteen Indonesiasta ja Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa, millä oli selvästi positiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tuotantomääriin. |
| --- | --- |

(111)

Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla (+ 4 %), mutta tuotantomäärä kasvoi merkittävästi vuodesta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajan loppuun asti. Tätä tuotantomäärään kasvua selittää osittain unionin kulutuksen kasvu samalla kaudella, mutta se myös osuu ajallisesti yhteen Indonesiasta ja Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa, millä oli selvästi positiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tuotantomääriin.

| (112) | Vakaan tuotantokapasiteetin ja kasvaneen tuotantomäärän ansiosta kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujaksolla 30 prosenttia ja oli 69 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla. |
| --- | --- |

(112)

Vakaan tuotantokapasiteetin ja kasvaneen tuotantomäärän ansiosta kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujaksolla 30 prosenttia ja oli 69 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla.

| (113) | NBB väitti, että joidenkin otokseen valittujen yritysten ei-luottamuksellisissa vastauksissa on suuria kapasiteetin käyttöasteita, jotka vaihtelevat 78:stä vähintään 93 prosenttiin. Sen vuoksi väitettiin, että koko tuotannonalan alemmat keskimääräiset kapasiteetin käyttöasteet johtuvat pikemminkin rakenteellisista tekijöistä kuin tuonnista. Näissä olosuhteissa kapasiteetin käyttöastetta ei väitteen mukaan pitäisi ottaa huomioon indikaattorina, joka osoittaa, että unionin biodieselin tuotannonala on edelleen toipumassa aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(113)

NBB väitti, että joidenkin otokseen valittujen yritysten ei-luottamuksellisissa vastauksissa on suuria kapasiteetin käyttöasteita, jotka vaihtelevat 78:stä vähintään 93 prosenttiin. Sen vuoksi väitettiin, että koko tuotannonalan alemmat keskimääräiset kapasiteetin käyttöasteet johtuvat pikemminkin rakenteellisista tekijöistä kuin tuonnista. Näissä olosuhteissa kapasiteetin käyttöastetta ei väitteen mukaan pitäisi ottaa huomioon indikaattorina, joka osoittaa, että unionin biodieselin tuotannonala on edelleen toipumassa aiemmasta polkumyynnistä.

| (114) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kapasiteetin käyttöaste on vain yksi monista makrotaloudellisista indikaattoreista, jotka komissio ottaa huomioon analysoidessaan unionin tuotannonalan tilannetta. Se, että joillakin otokseen valituilla yrityksillä on korkeampi kapasiteetin käyttöaste, on normaalia, sillä makrotaloudelliset indikaattorit perustuvat koko unionin tuotannonalan painotettuun keskiarvoon. Se, että jotkin unionin biodieselin tuottajat ovat toipuneet nopeammin tai suuremmassa määrin kuin toiset, ei merkitse sitä, että tämä indikaattori olisi merkityksetön arvioitaessa unionin tuotannonalan tilannetta, etenkin kun otetaan huomioon, että tuotannonala on erittäin pirstoutunut. |
| --- | --- |

(114)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kapasiteetin käyttöaste on vain yksi monista makrotaloudellisista indikaattoreista, jotka komissio ottaa huomioon analysoidessaan unionin tuotannonalan tilannetta. Se, että joillakin otokseen valituilla yrityksillä on korkeampi kapasiteetin käyttöaste, on normaalia, sillä makrotaloudelliset indikaattorit perustuvat koko unionin tuotannonalan painotettuun keskiarvoon. Se, että jotkin unionin biodieselin tuottajat ovat toipuneet nopeammin tai suuremmassa määrin kuin toiset, ei merkitse sitä, että tämä indikaattori olisi merkityksetön arvioitaessa unionin tuotannonalan tilannetta, etenkin kun otetaan huomioon, että tuotannonala on erittäin pirstoutunut.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (115) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia) | 8 497 073 | 8 863 191 | 9 741 548 | 10 966 576 |
| Indeksi | 100 | 104 | 115 | 129 |
| Markkinaosuus | 76,3 % | 74,8 % | 85,6 % | 89,0 % |
| Indeksi | 100 | 98 | 112 | 117 |
| Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot |

(115)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

8 497 073

8 863 191

9 741 548

10 966 576

Indeksi

100

104

115

129

Markkinaosuus

76,3 %

74,8 %

85,6 %

89,0 %

Indeksi

100

98

112

117

Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot

| (116) | Unionin tuotannonalan myyntimäärät ovat kasvaneet merkittävästi ja noudatelleet sen tuotannon kasvua tarkastelujaksolla. Tämän tuloksena sen markkinaosuus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujakson alun 76 prosentista 89 prosenttiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla. Myyntimäärän ja markkinaosuuden positiivinen kehitys osoittaa, että voimassa olevilla polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(116)

Unionin tuotannonalan myyntimäärät ovat kasvaneet merkittävästi ja noudatelleet sen tuotannon kasvua tarkastelujaksolla. Tämän tuloksena sen markkinaosuus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujakson alun 76 prosentista 89 prosenttiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla. Myyntimäärän ja markkinaosuuden positiivinen kehitys osoittaa, että voimassa olevilla polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

4.4.2.3   Kasvu

| (117) | Unionin kulutus kasvoi 11 prosenttia tarkastelujaksolla, kun sekä tuotantomäärä että myynti lisääntyivät noin 30 prosenttia. Myös kapasiteetin käyttöaste kasvoi noin 30 prosenttia, kun taas kapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana (kasvua oli vain hieman). Samaan aikaan työllisyys lisääntyi (ks. taulukko 7) ja investoinnit vähenivät (ks. taulukko 11) tarkastelujaksolla. Kaiken kaikkiaan voidaan päätellä, että unionin tuotannonala oli kasvussa tällä kaudella. |
| --- | --- |

(117)

Unionin kulutus kasvoi 11 prosenttia tarkastelujaksolla, kun sekä tuotantomäärä että myynti lisääntyivät noin 30 prosenttia. Myös kapasiteetin käyttöaste kasvoi noin 30 prosenttia, kun taas kapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana (kasvua oli vain hieman). Samaan aikaan työllisyys lisääntyi (ks. taulukko 7) ja investoinnit vähenivät (ks. taulukko 11) tarkastelujaksolla. Kaiken kaikkiaan voidaan päätellä, että unionin tuotannonala oli kasvussa tällä kaudella.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (118) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 2 123 | 2 125 | 2 351 | 2 326 |
| Indeksi | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 4 021 | 4 301 | 4 479 | 4 986 |
| Indeksi | 100 | 107 | 111 | 124 |
| Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot |

(118)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

2 123

2 125

2 351

2 326

Indeksi

100

100

111

110

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

4 021

4 301

4 479

4 986

Indeksi

100

107

111

124

Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot

| (119) | Työntekijöiden määrä unionin biodieselteollisuudessa pysyi vakaana tarkastelujakson alussa mutta kasvoi sen jälkeen 10 prosenttia vuodesta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun. Suuntaus noudattelee täysin muiden vahinkoindikaattoreiden, kuten tuotantomäärän ja myynnin, suuntausta ja osoittaa unionin tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä ja tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(119)

Työntekijöiden määrä unionin biodieselteollisuudessa pysyi vakaana tarkastelujakson alussa mutta kasvoi sen jälkeen 10 prosenttia vuodesta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun. Suuntaus noudattelee täysin muiden vahinkoindikaattoreiden, kuten tuotantomäärän ja myynnin, suuntausta ja osoittaa unionin tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä ja tuetusta tuonnista.

| (120) | Koska työllisyyden kasvu on suhteessa vähäisempi kuin biodieselin tuotannon kasvu, tuottavuus työntekijää kohti on kasvanut vastaavasti eli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä osoittaa sitä, että unionin tuotannonalasta on tulossa tehokkaampi. |
| --- | --- |

(120)

Koska työllisyyden kasvu on suhteessa vähäisempi kuin biodieselin tuotannon kasvu, tuottavuus työntekijää kohti on kasvanut vastaavasti eli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä osoittaa sitä, että unionin tuotannonalasta on tulossa tehokkaampi.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (121) | Biodieselin tuonti Yhdysvalloista siis loppui lähes täysin sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009, eikä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla esiintynyt polkumyyntiä (ks. 40 kappale). Polkumyyntimarginaalin suuruutta ei näin ollen voida arvioida. Vahinkoindikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että Yhdysvaltoja vastaan voimassa olevilla toimenpiteillä ja myöhemmin Argentiinasta ja Indonesiasta tulevassa tuonnissa käyttöön otetuilla toimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, jonka voidaan katsoa olevan toipumassa aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(121)

Biodieselin tuonti Yhdysvalloista siis loppui lähes täysin sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009, eikä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla esiintynyt polkumyyntiä (ks. 40 kappale). Polkumyyntimarginaalin suuruutta ei näin ollen voida arvioida. Vahinkoindikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että Yhdysvaltoja vastaan voimassa olevilla toimenpiteillä ja myöhemmin Argentiinasta ja Indonesiasta tulevassa tuonnissa käyttöön otetuilla toimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, jonka voidaan katsoa olevan toipumassa aiemmasta polkumyynnistä.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (122) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat unionissa | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) | 1 105 | 1 079 | 964 | 905 |
| Indeksi | 100 | 98 | 87 | 82 |
| Tuotannon yksikkökustannukset | 1 107 | 1 153 | 969 | 868 |
| Indeksi | 100 | 104 | 88 | 78 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot |

(122)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Myyntihinnat unionissa

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

1 105

1 079

964

905

Indeksi

100

98

87

82

Tuotannon yksikkökustannukset

1 107

1 153

969

868

Indeksi

100

104

88

78

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot

| (123) | Keskimääräiset myyntihinnat unionissa laskivat jatkuvasti tarkastelujaksolla, ja yksikkötuotantokustannukset noudattelivat samaa suuntausta. Koska biodieselillä käydään kauppaa hyödykkeenä, unionin tuotannonala ei ole kyennyt säilyttämään korkeampia myyntihintoja vaan sen on täytynyt alentaa hintaa alentuneiden tuotantokustannusten mukaisesti. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei ole pystynyt hyödyntämään täysin alempien raaka-ainekustannusten etuja. Toisaalta yksikkökohtaiset tuotantokustannukset ovat pienentyneet hieman enemmän kuin keskimääräiset yksikköhinnat, mikä osoittaa unionin tuotannonalan tehokkuuden paranemista. |
| --- | --- |

(123)

Keskimääräiset myyntihinnat unionissa laskivat jatkuvasti tarkastelujaksolla, ja yksikkötuotantokustannukset noudattelivat samaa suuntausta. Koska biodieselillä käydään kauppaa hyödykkeenä, unionin tuotannonala ei ole kyennyt säilyttämään korkeampia myyntihintoja vaan sen on täytynyt alentaa hintaa alentuneiden tuotantokustannusten mukaisesti. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei ole pystynyt hyödyntämään täysin alempien raaka-ainekustannusten etuja. Toisaalta yksikkökohtaiset tuotantokustannukset ovat pienentyneet hieman enemmän kuin keskimääräiset yksikköhinnat, mikä osoittaa unionin tuotannonalan tehokkuuden paranemista.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

| (124) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 60 866 | 59 081 | 60 802 | 61 807 |
| Indeksi | 100 | 97 | 100 | 102 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot |

(124)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

60 866

59 081

60 802

61 807

Indeksi

100

97

100

102

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot

| (125) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaana koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(125)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaana koko tarkastelujakson ajan.

4.4.3.3   Varastot

| (126) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 84 734 | 118 256 | 92 825 | 91 202 |
| Indeksi | 100 | 140 | 110 | 108 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 4 % | 5 % | 4 % | 3 % |
| Indeksi | 100 | 125 | 100 | 75 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot |

(126)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Varastot

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

84 734

118 256

92 825

91 202

Indeksi

100

140

110

108

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

4 %

5 %

4 %

3 %

Indeksi

100

125

100

75

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot

| (127) | Varastot pysyivät suhteellisen vakaina ja normaalitasolla tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(127)

Varastot pysyivät suhteellisen vakaina ja normaalitasolla tarkastelujaksolla.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (128) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus
  (% liikevaihdosta) | 2,0 % | – 1,4 % | 1,1 % | 3,8 % |
| Indeksi | 100 | – 70 | 55 | 190 |
| Kassavirta (euroa) | 67 930 517 | 1 004 296 | 135 656 898 | 66 832 681 |
| Indeksi | 100 | 1 | 200 | 98 |
| Investoinnit (euroa) | 12 122 366 | 9 859 293 | 9 133 725 | 8 314 180 |
| Indeksi | 100 | 81 | 75 | 69 |
| Investointien tuotto
  (% nettomyynnistä) | 14,0 % | – 14,2 % | 12,5 % | 44,2 % |
| Indeksi | 100 | – 101 | 89 | 315 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot |

(128)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus

(% liikevaihdosta)

2,0 %

– 1,4 %

1,1 %

3,8 %

Indeksi

100

– 70

55

190

Kassavirta (euroa)

67 930 517

1 004 296

135 656 898

66 832 681

Indeksi

100

1

200

98

Investoinnit (euroa)

12 122 366

9 859 293

9 133 725

8 314 180

Indeksi

100

81

75

69

Investointien tuotto

(% nettomyynnistä)

14,0 %

– 14,2 %

12,5 %

44,2 %

Indeksi

100

– 101

89

315

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot

| (129) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus kasvoi vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välillä 2 prosentista 3,8 prosenttiin. Kannattavuus kuitenkin muuttui vuonna 2012 tappiolliseksi (– 1,4 %), mikä todennäköisimmin johtui siitä, että Indonesiasta ja Argentiinasta tuli merkittävä määrä polkumyyntituontia, joka korvasi aiemmin Yhdysvalloista tulleen tuonnin. |
| --- | --- |

(129)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus kasvoi vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välillä 2 prosentista 3,8 prosenttiin. Kannattavuus kuitenkin muuttui vuonna 2012 tappiolliseksi (– 1,4 %), mikä todennäköisimmin johtui siitä, että Indonesiasta ja Argentiinasta tuli merkittävä määrä polkumyyntituontia, joka korvasi aiemmin Yhdysvalloista tulleen tuonnin.

| (130) | Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Tarkastelujaksolla ei voida vahvistaa mitään selvää suuntausta, mutta otokseen valittujen yritysten kassavirta oli positiivinen tällä jaksolla. |
| --- | --- |

(130)

Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Tarkastelujaksolla ei voida vahvistaa mitään selvää suuntausta, mutta otokseen valittujen yritysten kassavirta oli positiivinen tällä jaksolla.

| (131) | Investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon positiivinen kassavirta ja investointien tuoton merkittävä kasvu (ks. edellä oleva taulukko), ei ole mitään merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa tai tehdä lisäinvestointeja, jos tällaisia investointeja olisi tarvittu tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(131)

Investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon positiivinen kassavirta ja investointien tuoton merkittävä kasvu (ks. edellä oleva taulukko), ei ole mitään merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa tai tehdä lisäinvestointeja, jos tällaisia investointeja olisi tarvittu tarkastelujaksolla.

| (132) | NBB väittää, että 3,8 prosentin kannattavuus ei ole johdonmukainen sen omien laskelmien kanssa, jotka perustuivat otokseen valittujen EU:n tuottajien ei-luottamuksellisista kyselyvastauksista saatuihin tietoihin ja osoittivat voittomarginaaliksi 8,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(132)

NBB väittää, että 3,8 prosentin kannattavuus ei ole johdonmukainen sen omien laskelmien kanssa, jotka perustuivat otokseen valittujen EU:n tuottajien ei-luottamuksellisista kyselyvastauksista saatuihin tietoihin ja osoittivat voittomarginaaliksi 8,5 prosenttia.

| (133) | Komissio tarkasteli tätä väitettä ja havaitsi, että NBB päätyi eri lukuun, koska se käytti menetelmää/laskelmia, jotka olivat virheellisiä useista syistä. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannattavuutta koskevat laskelmat eivät perustuneet kyselylomakevastauksiin, kuten väitettiin, vaan otantaa koskeviin tietoihin, jotka eivät sisällä tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon vaan eri ajanjaksoon liittyviä tietoja. Tuotantokustannukset, joita NBB käytti kannattavuuden laskemiseen, perustuivat toisessa tutkimuksessa käytetyn eri yritysten otoksen tuotantokustannuksiin, minkä vuoksi niitä ei voida suoraan siirtää tähän tutkimukseen. Komissio määritti otokseen valittujen yritysten keskimääräisen voittomarginaalin yrityksiltä saatujen luotettavien ja todennettujen tietojen perusteella. Sen vuoksi NBB:n väite hylätään. |
| --- | --- |

(133)

Komissio tarkasteli tätä väitettä ja havaitsi, että NBB päätyi eri lukuun, koska se käytti menetelmää/laskelmia, jotka olivat virheellisiä useista syistä. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannattavuutta koskevat laskelmat eivät perustuneet kyselylomakevastauksiin, kuten väitettiin, vaan otantaa koskeviin tietoihin, jotka eivät sisällä tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon vaan eri ajanjaksoon liittyviä tietoja. Tuotantokustannukset, joita NBB käytti kannattavuuden laskemiseen, perustuivat toisessa tutkimuksessa käytetyn eri yritysten otoksen tuotantokustannuksiin, minkä vuoksi niitä ei voida suoraan siirtää tähän tutkimukseen. Komissio määritti otokseen valittujen yritysten keskimääräisen voittomarginaalin yrityksiltä saatujen luotettavien ja todennettujen tietojen perusteella. Sen vuoksi NBB:n väite hylätään.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (134) | Taloudellisten indikaattoreiden analyysi osoittaa, että tuotanto- ja myyntimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla, mutta unionin kulutus kasvoi vähäisemmässä määrin. Tämän tuloksena unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla. Sekä myyntihinnat että tuotantokustannukset laskivat samaan aikaan samankaltaisesti. Tämä esti unionin tuotannonalaa saamasta täysimääräistä hyötyä lisääntyneestä myyntimäärästä, vaikka tuonti kolmansista maista vähentyikin merkittävästi. |
| --- | --- |

(134)

Taloudellisten indikaattoreiden analyysi osoittaa, että tuotanto- ja myyntimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla, mutta unionin kulutus kasvoi vähäisemmässä määrin. Tämän tuloksena unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla. Sekä myyntihinnat että tuotantokustannukset laskivat samaan aikaan samankaltaisesti. Tämä esti unionin tuotannonalaa saamasta täysimääräistä hyötyä lisääntyneestä myyntimäärästä, vaikka tuonti kolmansista maista vähentyikin merkittävästi.

| (135) | Toisaalta kannattavuus on pysynyt alhaisena tarkastelujaksolla, ja unionin tuotannonala oli jopa tappiollinen vuonna 2012. Sekin voitto, joka saatiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (hieman alle 4 %), on merkittävästi alle voiton, joka unionin tuotannonalan olisi kohtuudella pitänyt saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio muistuttaa myös, että voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa alkuperäisessä tutkimuksessa neuvosto vahvisti 15 prosenttia (tavoite)voitoksi, joka unionin tuotannonalan pitäisi kohtuudella saavuttaa ilman polkumyyntiä (14). Myöhemmässä tutkimuksessa, joka koski Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia, voittotasoa, johon unionin tuotannonalan voitaisiin kohtuudella odottaa pääsevän ilman polkumyyntiä, tarkistettiin kuitenkin hieman alaspäin 11 prosenttiin pääasiassa siksi, että kilpailu unionin markkinoilla oli lisääntynyt ja biodieselin tuotannonala unionissa vakiintunut (15). |
| --- | --- |

(135)

Toisaalta kannattavuus on pysynyt alhaisena tarkastelujaksolla, ja unionin tuotannonala oli jopa tappiollinen vuonna 2012. Sekin voitto, joka saatiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (hieman alle 4 %), on merkittävästi alle voiton, joka unionin tuotannonalan olisi kohtuudella pitänyt saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio muistuttaa myös, että voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa alkuperäisessä tutkimuksessa neuvosto vahvisti 15 prosenttia (tavoite)voitoksi, joka unionin tuotannonalan pitäisi kohtuudella saavuttaa ilman polkumyyntiä (14). Myöhemmässä tutkimuksessa, joka koski Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia, voittotasoa, johon unionin tuotannonalan voitaisiin kohtuudella odottaa pääsevän ilman polkumyyntiä, tarkistettiin kuitenkin hieman alaspäin 11 prosenttiin pääasiassa siksi, että kilpailu unionin markkinoilla oli lisääntynyt ja biodieselin tuotannonala unionissa vakiintunut (15).

| (136) | Useat unionin tuotannonalan nykytilanteen analyysin kannalta merkitykselliset taloudelliset indikaattorit osoittavat positiivista suuntausta ja osoittavat näin, että voimassa olevilla polkumyyntitoimenpiteillä on ollut positiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonalan voittotaso on kuitenkin edelleen erittäin alhainen ja merkittävästi alle aiemmissa tutkimuksessa vahvistetun tavoitevoiton. Lisäksi investointien taso on alhainen ja laski tarkastelujaksolla merkittävästi (30 %), ja kapasiteetin käyttöaste – vaikka onkin kasvussa – on edelleen alle 70 prosenttia verrattuna noin 90 prosentin kapasiteetin käyttöasteeseen silloin, kun unionin markkinoille ei tullut polkumyyntituontia (vuosina 2004–2006) ja unionin tuotannonalan tilannetta pidettiin terveenä (16). |
| --- | --- |

(136)

Useat unionin tuotannonalan nykytilanteen analyysin kannalta merkitykselliset taloudelliset indikaattorit osoittavat positiivista suuntausta ja osoittavat näin, että voimassa olevilla polkumyyntitoimenpiteillä on ollut positiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonalan voittotaso on kuitenkin edelleen erittäin alhainen ja merkittävästi alle aiemmissa tutkimuksessa vahvistetun tavoitevoiton. Lisäksi investointien taso on alhainen ja laski tarkastelujaksolla merkittävästi (30 %), ja kapasiteetin käyttöaste – vaikka onkin kasvussa – on edelleen alle 70 prosenttia verrattuna noin 90 prosentin kapasiteetin käyttöasteeseen silloin, kun unionin markkinoille ei tullut polkumyyntituontia (vuosina 2004–2006) ja unionin tuotannonalan tilannetta pidettiin terveenä (16).

| (137) | Kaikkien taloudellisten indikaattoreiden analyysin perusteella komissio on päätellyt, että unionin tuotannonala ei ole vielä toipunut täysin aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Se on edelleen taloudellisesti ja rahoituksellisesti haavoittuvassa tilanteessa, ja tämänhetkinen positiivinen suuntaus saattaa kääntyä helposti, jos Yhdysvalloista tulee jälleen polkumyyntituontia merkittäviä määriä. |
| --- | --- |

(137)

Kaikkien taloudellisten indikaattoreiden analyysin perusteella komissio on päätellyt, että unionin tuotannonala ei ole vielä toipunut täysin aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Se on edelleen taloudellisesti ja rahoituksellisesti haavoittuvassa tilanteessa, ja tämänhetkinen positiivinen suuntaus saattaa kääntyä helposti, jos Yhdysvalloista tulee jälleen polkumyyntituontia merkittäviä määriä.

5.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (138) | Voidakseen arvioida unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumisen todennäköisyyden komissio analysoi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla Yhdysvalloista tulevan tuonnin todennäköisen vaikutuksen unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan. Komissio analysoi erityisesti polkumyyntituonnin toistumisen todennäköisyyttä, sen määrää ja todennäköisiä hintatasoja, käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta sekä yhdysvaltalaisten tuottajien hinnoittelukäytäntöä. |
| --- | --- |

(138)

Voidakseen arvioida unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumisen todennäköisyyden komissio analysoi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla Yhdysvalloista tulevan tuonnin todennäköisen vaikutuksen unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan. Komissio analysoi erityisesti polkumyyntituonnin toistumisen todennäköisyyttä, sen määrää ja todennäköisiä hintatasoja, käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta sekä yhdysvaltalaisten tuottajien hinnoittelukäytäntöä.

| (139) | Kuten edellä pääteltiin (92 kappale), on todennäköistä, että polkumyyntituonti Yhdysvalloista toistuu, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Komissio on vahvistanut, että yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat vievät tällä hetkellä muiden kolmansien maiden markkinoille polkumyyntihinnoilla, jotka ovat alle unionin hintojen. Koska hinnat unionissa ovat hieman korkeammat kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla, on todennäköistä, että ainakin osa tästä viennistä suunnattaisiin unioniin, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(139)

Kuten edellä pääteltiin (92 kappale), on todennäköistä, että polkumyyntituonti Yhdysvalloista toistuu, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Komissio on vahvistanut, että yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat vievät tällä hetkellä muiden kolmansien maiden markkinoille polkumyyntihinnoilla, jotka ovat alle unionin hintojen. Koska hinnat unionissa ovat hieman korkeammat kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla, on todennäköistä, että ainakin osa tästä viennistä suunnattaisiin unioniin, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

| (140) | Komissio on vahvistanut, että yhdysvaltalaisilla tuottajilla on paljon käyttämätöntä kapasiteettia: noin 2 678 000 tonnia, joka vastaa noin 22:ta prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. |
| --- | --- |

(140)

Komissio on vahvistanut, että yhdysvaltalaisilla tuottajilla on paljon käyttämätöntä kapasiteettia: noin 2 678 000 tonnia, joka vastaa noin 22:ta prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta.

| (141) | Yhdysvaltojen kotimarkkinat eivät todennäköisesti pysty ottamaan vastaan tätä käyttämätöntä kapasiteettia. Riittävästä kapasiteetista huolimatta yhdysvaltalaiset tuottajat eivät tälläkään hetkellä tyydytä kaikkea kysyntää Yhdysvaltojen markkinoilla. On myös epätodennäköisiä, että olemassa oleva käyttämätön kapasiteetti käytettäisiin lisäämään vientiä muihin kolmansiin maihin kuin unioniin. Yhdysvalloista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat tällä hetkellä keskimäärin 15 prosenttia alle Yhdysvaltojen keskimääräisten kotimarkkinahintojen ja myös alle keskimääräisten unionin hintojen siinäkin tapauksessa, että kuljetuskustannukset Yhdysvalloista unioniin otetaan huomioon (ks. tarkemmin 42–63 kappale). Sen vuoksi on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat etsisivät toista myyntikanavaa käyttämättömälle kapasiteetilleen. |
| --- | --- |

(141)

Yhdysvaltojen kotimarkkinat eivät todennäköisesti pysty ottamaan vastaan tätä käyttämätöntä kapasiteettia. Riittävästä kapasiteetista huolimatta yhdysvaltalaiset tuottajat eivät tälläkään hetkellä tyydytä kaikkea kysyntää Yhdysvaltojen markkinoilla. On myös epätodennäköisiä, että olemassa oleva käyttämätön kapasiteetti käytettäisiin lisäämään vientiä muihin kolmansiin maihin kuin unioniin. Yhdysvalloista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat tällä hetkellä keskimäärin 15 prosenttia alle Yhdysvaltojen keskimääräisten kotimarkkinahintojen ja myös alle keskimääräisten unionin hintojen siinäkin tapauksessa, että kuljetuskustannukset Yhdysvalloista unioniin otetaan huomioon (ks. tarkemmin 42–63 kappale). Sen vuoksi on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat etsisivät toista myyntikanavaa käyttämättömälle kapasiteetilleen.

| (142) | Unionin markkinat ovat maailman suurimmat biodieselmarkkinat ja biodieselin hinnat ovat samanlaiset tai hieman korkeammat kuin hinnat Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla, joten unionin markkinat olisivat erittäin houkuttelevat yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien kannalta. |
| --- | --- |

(142)

Unionin markkinat ovat maailman suurimmat biodieselmarkkinat ja biodieselin hinnat ovat samanlaiset tai hieman korkeammat kuin hinnat Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla, joten unionin markkinat olisivat erittäin houkuttelevat yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien kannalta.

| (143) | Sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat käyttäisivät suuren osan käyttämättömästä kapasiteetistaan tullakseen uudelleen unionin markkinoille, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Kuten 46 kappaleessa todettiin, on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat vievät biodieseliä unioniin polkumyyntihinnoilla, jotta ne voivat kilpailla unionin tuottajien kanssa unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon niiden nykyinen hinnoittelukäytäntö muilla vientimarkkinoilla (ks. 57–58 kappale) ja suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, on erittäin todennäköistä, että yhdysvaltalaista biodieseliä tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä polkumyyntihinnoilla, jotka vastaavat unionin hintoja tai alittavat ne. |
| --- | --- |

(143)

Sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat käyttäisivät suuren osan käyttämättömästä kapasiteetistaan tullakseen uudelleen unionin markkinoille, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Kuten 46 kappaleessa todettiin, on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat vievät biodieseliä unioniin polkumyyntihinnoilla, jotta ne voivat kilpailla unionin tuottajien kanssa unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon niiden nykyinen hinnoittelukäytäntö muilla vientimarkkinoilla (ks. 57–58 kappale) ja suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, on erittäin todennäköistä, että yhdysvaltalaista biodieseliä tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä polkumyyntihinnoilla, jotka vastaavat unionin hintoja tai alittavat ne.

| (144) | Tällainen tuonti aiheuttaisi merkittävää hintapainetta ja jopa hinnanlaskupainetta unionin tuotannonalalle, joka nykyiselläkin hintatasolla saa vain erittäin pienen voiton, joka on huomattavasti alle sen tavoitevoiton. Tämän seurauksena tuotanto- ja myyntimäärät mitä todennäköisimmin vähenisivät, kannattavuus heikkenisi ja markkinaosuus pienenisi. |
| --- | --- |

(144)

Tällainen tuonti aiheuttaisi merkittävää hintapainetta ja jopa hinnanlaskupainetta unionin tuotannonalalle, joka nykyiselläkin hintatasolla saa vain erittäin pienen voiton, joka on huomattavasti alle sen tavoitevoiton. Tämän seurauksena tuotanto- ja myyntimäärät mitä todennäköisimmin vähenisivät, kannattavuus heikkenisi ja markkinaosuus pienenisi.

| (145) | Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne, tällaisella todennäköisellä skenaariolla olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan käynnissä olevaan elpymiseen, ja sen seurauksena merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi. |
| --- | --- |

(145)

Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne, tällaisella todennäköisellä skenaariolla olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan käynnissä olevaan elpymiseen, ja sen seurauksena merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi.

4.5   Päätelmät

| (146) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko mitä todennäköisimmin toistuisi, jos Yhdysvalloista tulevan biodieselin tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(146)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko mitä todennäköisimmin toistuisi, jos Yhdysvalloista tulevan biodieselin tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta.

6.   UNIONIN ETU

| (147) | Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko toimenpiteiden voimassa pitäminen unionin edun vastaista vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan ja biodieselin tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(147)

Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko toimenpiteiden voimassa pitäminen unionin edun vastaista vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan ja biodieselin tuojien ja käyttäjien edut.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

| (148) | Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan biodieselin tuonti on loppunut lähes kokonaan ja unionin tilanne on helpottunut. Vaikka unionin tuotannonalassa on nähtävissä positiivisia merkkejä, kuten tuotanto- ja myyntimäärän kasvu, jotka osoittavat aiemmasta polkumyynnistä toipumista, biodieselin hinnat unionin markkinoilla ovat laskeneet merkittävästi ja kannattavuus on erittäin vähäinen, minkä vuoksi tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko ja haavoittuva. |
| --- | --- |

(148)

Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan biodieselin tuonti on loppunut lähes kokonaan ja unionin tilanne on helpottunut. Vaikka unionin tuotannonalassa on nähtävissä positiivisia merkkejä, kuten tuotanto- ja myyntimäärän kasvu, jotka osoittavat aiemmasta polkumyynnistä toipumista, biodieselin hinnat unionin markkinoilla ovat laskeneet merkittävästi ja kannattavuus on erittäin vähäinen, minkä vuoksi tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko ja haavoittuva.

| (149) | Jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalaan kohdistuisi varsin todennäköisesti epäreilua kilpailua, kun Yhdysvalloista tuotaisiin biodieseliä merkittäviä määriä polkumyyntihinnoin. Tämä pysäyttäisi unionin biodieselin tuotannonalan käynnissä olevan elpymisen ja mitä todennäköisimmin johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen. Toimenpiteiden päättäminen ei ole näin ollen unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(149)

Jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalaan kohdistuisi varsin todennäköisesti epäreilua kilpailua, kun Yhdysvalloista tuotaisiin biodieseliä merkittäviä määriä polkumyyntihinnoin. Tämä pysäyttäisi unionin biodieselin tuotannonalan käynnissä olevan elpymisen ja mitä todennäköisimmin johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen. Toimenpiteiden päättäminen ei ole näin ollen unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu

| (150) | Tutkimuksessa ilmoittautui ja toi kantansa esiin ainoastaan kolme tuojaa/kauppiasta. Yksi yritys väitti, että nykyisten tullien taso on kohtuuton ja että niiden jatkaminen vääristäisi ja rajoittaisi markkinoita ja nostaisi hintoja, mutta muut kaksi yritystä totesivat, että voimassa olevat toimenpiteet eivät olleet vaikuttaneet niiden toimintaan, ja ne suhtautuivat neutraalisti voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden mahdolliseen jatkamiseen. |
| --- | --- |

(150)

Tutkimuksessa ilmoittautui ja toi kantansa esiin ainoastaan kolme tuojaa/kauppiasta. Yksi yritys väitti, että nykyisten tullien taso on kohtuuton ja että niiden jatkaminen vääristäisi ja rajoittaisi markkinoita ja nostaisi hintoja, mutta muut kaksi yritystä totesivat, että voimassa olevat toimenpiteet eivät olleet vaikuttaneet niiden toimintaan, ja ne suhtautuivat neutraalisti voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden mahdolliseen jatkamiseen.

| (151) | Tämän tutkimuksen havainnot eivät tue väitettä, jonka mukaan voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen rajoittaisi markkinoita ja johtaisi korkeampiin hintoihin. Unionin hinnat ovat päinvastoin laskeneet tarkastelujaksolla toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta. Unionin tuotannonalalla on lisäksi nykyään riittävästi kapasiteettia tyydyttää unionin biodieselin kysyntä ja sillä on myös käyttämätöntä kapasiteettia kysynnän tulevan kasvun tyydyttämiseksi. Esitetyt väitteet eivät sen vuoksi tarjoa näyttöä siitä, että voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen olisi vastoin tuojien ja/tai kauppiaiden etua. |
| --- | --- |

(151)

Tämän tutkimuksen havainnot eivät tue väitettä, jonka mukaan voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen rajoittaisi markkinoita ja johtaisi korkeampiin hintoihin. Unionin hinnat ovat päinvastoin laskeneet tarkastelujaksolla toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta. Unionin tuotannonalalla on lisäksi nykyään riittävästi kapasiteettia tyydyttää unionin biodieselin kysyntä ja sillä on myös käyttämätöntä kapasiteettia kysynnän tulevan kasvun tyydyttämiseksi. Esitetyt väitteet eivät sen vuoksi tarjoa näyttöä siitä, että voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen olisi vastoin tuojien ja/tai kauppiaiden etua.

6.3   Käyttäjien etu

| (152) | Komissiolle ilmoittautui ja esitti kantojaan ainoastaan yksi käyttäjä, öljy-yritys, joka ostaa biodieseliä sekoittaakseen sitä mineraaliöljyyn. Se kannatti voimakkaasti nykyisten toimenpiteiden voimassa pitämistä ja väitti, että niiden poistamisella voisi olla musertava vaikutus unionin biodieselmarkkinoihin, kun markkinoille tulisi polkumyynnillä merkittäviä määriä biodieseliä, mistä aiheutuisi uudelleen vakava vahinko unionin biodieselin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(152)

Komissiolle ilmoittautui ja esitti kantojaan ainoastaan yksi käyttäjä, öljy-yritys, joka ostaa biodieseliä sekoittaakseen sitä mineraaliöljyyn. Se kannatti voimakkaasti nykyisten toimenpiteiden voimassa pitämistä ja väitti, että niiden poistamisella voisi olla musertava vaikutus unionin biodieselmarkkinoihin, kun markkinoille tulisi polkumyynnillä merkittäviä määriä biodieseliä, mistä aiheutuisi uudelleen vakava vahinko unionin biodieselin tuotannonalalle.

| (153) | Ei ole mitään viitteitä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat vaikuttaneet kielteisesti unionin biodieselin käyttäjiin eikä etenkään mitään näyttöä siitä, että voimassa olevilla toimenpiteillä olisi haitallista vaikutusta niiden kannattavuuteen tai liiketoimintaan. Koska biodieselin kulutus unionissa on pysynyt vakaana tai lisääntynyt vain hieman, unionin tuotannonalalla on joka tapauksessa riittävästi kapasiteettia tyydyttää nykyinen ja tuleva kysyntä, jos kysyntää kasvaa jatkossa. Toimenpiteiden pitäminen voimassa ei siis johtaisi tarjonnan puutteeseen. |
| --- | --- |

(153)

Ei ole mitään viitteitä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat vaikuttaneet kielteisesti unionin biodieselin käyttäjiin eikä etenkään mitään näyttöä siitä, että voimassa olevilla toimenpiteillä olisi haitallista vaikutusta niiden kannattavuuteen tai liiketoimintaan. Koska biodieselin kulutus unionissa on pysynyt vakaana tai lisääntynyt vain hieman, unionin tuotannonalalla on joka tapauksessa riittävästi kapasiteettia tyydyttää nykyinen ja tuleva kysyntä, jos kysyntää kasvaa jatkossa. Toimenpiteiden pitäminen voimassa ei siis johtaisi tarjonnan puutteeseen.

| (154) | Sen vuoksi voidaan päätellä, että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin käyttäjien etuja. |
| --- | --- |

(154)

Sen vuoksi voidaan päätellä, että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin käyttäjien etuja.

6.4   Unionin etua koskevat päätelmät

| (155) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa nykyisiä toimenpiteitä Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa. |
| --- | --- |

(155)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa nykyisiä toimenpiteitä Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa.

7.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (156) | Kun otetaan huomioon polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät, voidaan todeta, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti asetuksella (EY) N:o 599/2009, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 444/2011, käyttöön otetut Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa vielä viiden vuoden ajan. |
| --- | --- |

(156)

Kun otetaan huomioon polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät, voidaan todeta, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti asetuksella (EY) N:o 599/2009, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 444/2011, käyttöön otetut Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa vielä viiden vuoden ajan.

| (157) | Kuten 2 kappaleessa todetaan, Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitullit laajennettiin koskemaan Kanadasta lähetetyn saman tuotteen tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, sekä Yhdysvalloista peräisin olevan sellaisen biodieselin sekoituksen tuontia, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää. |
| --- | --- |

(157)

Kuten 2 kappaleessa todetaan, Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitullit laajennettiin koskemaan Kanadasta lähetetyn saman tuotteen tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, sekä Yhdysvalloista peräisin olevan sellaisen biodieselin sekoituksen tuontia, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää.

| (158) | Voimassa pidettävät polkumyyntitullit laajennetaan edelleen koskemaan Kanadasta lähetetyn saman tuotteen tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, sekä Yhdysvalloista peräisin olevan sellaisen biodieselin sekoituksen tuontia, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää. |
| --- | --- |

(158)

Voimassa pidettävät polkumyyntitullit laajennetaan edelleen koskemaan Kanadasta lähetetyn saman tuotteen tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, sekä Yhdysvalloista peräisin olevan sellaisen biodieselin sekoituksen tuontia, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää.

| (159) | Kanadalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka oli vapautettu täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 444/2011 laajennetuista toimenpiteistä, olisi vapautettava myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(159)

Kanadalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka oli vapautettu täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 444/2011 laajennetuista toimenpiteistä, olisi vapautettava myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä.

| (160) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(160)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Amerikan yhdysvalloista peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihinex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-koodi 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-koodi 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-koodi 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-koodi 2710201129), ex 2710 20 15 (Taric-koodi 2710201529), ex 2710 20 17 (Taric-koodi 2710201729), ex 3824 90 92 (Taric-koodi 3824909212), ex 3826 00 10 (Taric-koodi 3826001029, 3826001039, 3826001049, 3826001099) ja ex 3826 00 90 (Taric-koodi 3826009019).

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä kohdassa 1 kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen kiinteämääräinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli (euroa/nettotonni) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Liitteessä I luetellut yritykset | 115,6 | Ks. liite I |
| Kaikki muut yritykset | 172,2 | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli (euroa/nettotonni)

Taric-lisäkoodi

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Liitteessä I luetellut yritykset

115,6

Ks. liite I

Kaikki muut yritykset

172,2

A999

Sekoituksia koskevan polkumyyntitullin soveltamisessa otetaan huomioon, missä suhteessa sekoituksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä myyjä on suhteuttanut ostajan eduksi niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (17) 145 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, 1 artiklan 2 kohdan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Edellä 2 kohdassa luetelluille yrityksille määritetyn yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Laajennetaan ’kaikkiin muihin yrityksiin’ 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan Kanadasta lähetettyjen sellaisten rasvahappomonoalkyyliestereiden ja/tai parafiinisten kaasuöljyjen tuontia, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric-koodi 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric-koodi 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric-koodi 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric-koodi 2710201121), ex 2710 20 15 (Taric-koodi 2710201521), ex 2710 20 17 (Taric-koodi 2710201721), ex 3824 90 92 (Taric-koodi 3824909210), ex 3826 00 10 (Taric-koodit 3826001020, 3826001030, 3826001040, 3826001089) ja ex 3826 00 90 (Taric-koodi 3826009011), lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen yritysten tuottamia tuotteita:

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Laajennettava tulli on 1 artiklan 2 kohdassa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava lopullinen polkumyyntitulli 172,2 euroa nettotonnilta.

Sekoituksia koskevan polkumyyntitullin soveltamisessa otetaan huomioon, missä suhteessa sekoituksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).

2.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä myyjä on suhteuttanut ostajan eduksi niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa asetuksen (ETY) N:o 2454/93 145 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, 1 artiklan 2 kohdan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

3.   Edellä 1 kohdassa luetelluille yrityksille myönnettyjen vapatusten soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan 1 artiklan 1 kohdan mukaista ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

3 artikla

1.   Laajennetaan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan sellaisten Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien rasvahappomonoalkyyliestereiden ja/tai parafiinisten kaasuöljyjen unioniin tuontia, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), sekoituksena, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-koodi 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-koodi 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-koodi 2710194730), ex 2710 20 11 (Taric-koodi 2710201130), ex 2710 20 15 (Taric-koodi 2710201530), ex 2710 20 17 (Taric-koodi 2710201730), ex 3824 90 92 (Taric-koodi 3824909220) ja ex 3826 00 90 (Taric-koodi 3826009030).

Sekoituksia koskevan polkumyyntitullin soveltamisessa otetaan huomioon, missä suhteessa sekoituksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).

2.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä myyjä on suhteuttanut ostajan eduksi niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa asetuksen (ETY) N:o 2454/93 145 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, 1 artiklan 2 kohdan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

3.   Edellä 1 artiklan 2 kohdassa luetelluille yrityksille määritetyn yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä III esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

4 artikla

1.   Tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdalla ja 3 artiklan 1 kohdalla laajennetusta tullista vapauttamista koskevat pyynnöt on tehtävä kirjallisesti jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä, ja hakevan tahon valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIA |
| Sähköposti: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIA

Sähköposti: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   Komissio voi asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan myöntää päätöksellä vapautuksen 2 artiklan 1 kohdalla ja 3 artiklan 1 kohdalla laajennetusta tullista sellaisten yritysten tuonnille, jotka eivät kierrä asetuksella (EY) N:o 599/2009 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 599/2009, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 179, 10.7.2009, s. 26).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 444/2011, annettu 5 päivänä toukokuuta 2011, Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 599/2009 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kanadasta lähetetyn biodieselin tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 599/2009 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan sellaisen biodieselseoksen tuontia, jossa on enintään 20 painoprosenttia biodieseliä, ja tutkimuksen päättämisestä Singaporesta lähetetyn tuonnin osalta (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 12).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013, annettu 19 päivänä marraskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 315, 26.11.2013, s. 2).

4

(5)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 289, 4.10.2013, s. 12).

5

(6)  Ilmoitus Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 217, 10.7.2014, s. 14).

6

(7)  Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice, WT/DS 295/AB/R, 29.11.2005.

7

(8)  Yhdysvaltojen lainsäädännössä (26 U.S. Code, 45K(c)(3) §) biomassalla tarkoitetaan kaikkea muuta orgaanista materiaalia kuin a) öljyä ja maakaasua (tai niistä saatuja tuotteita) ja b) hiiltä (mukaan luettuna ruskohiili) tai siitä saatuja tuotteita).

8

(9)  Komission asetus (EY) N:o 194/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa (EUVL L 67, 12.3.2009, s. 50), johdanto-osan 20 kappale.

9

(10)  Kirjoitusvirheen vuoksi päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa summa oli virheellisesti 884 euroa.

10

(11)  Ks. esimerkiksi: http://biodiesel.org/news/news-display/2014/05/14/biodiesel-producers-hit-hard-by-policy-uncertainty; sivun tiedot 6.7.2015.

11

(12)  Gibraltar ei kuulu tulliliittoihin eikä tuotteiden tuontia Gibraltarille pidetä tuotteiden luovutuksena vapaaseen liikkeeseen unionissa.

12

(13)  Biodieselin kulutus Kanadassa ylittänee hienoisesti 300 000 tonnia vuonna 2015. Ks. esimerkki: http://gain.fas.usda.gov/Recent%20GAIN%20Publications/Biofuels%20Annual_Ottawa_Canada_11-24-2014.pdf; sivun tiedot 6.7.2015.

13

(14)  Asetus (EY) N:o 599/2009, johdanto-osan 181–183 kappale.

14

(15)  Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013, johdanto-osan 202–208 kappale.

15

(16)  Komission asetus (EY) N:o 193/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa (EUVL L 67, 12.3.2009, s. 22).

16

(17)  Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1).

17

---

LIITE I

| Yrityksen nimi | Kaupunki | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Yrityksen nimi

Kaupunki

Taric-lisäkoodi

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

LIITE II

Tämän asetuksen 1 artiklan 4 kohdassa ja 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon työntekijän allekirjoittama vakuutus jäljempänä esitettävässä muodossa.

| — | Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

—

Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike.

| — | Seuraava vakuutus:

  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä\’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää [volume], valmisti [company name and address] [TARIC additional code] [countr[y]ies concerned]. Tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

—

Seuraava vakuutus:

”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä\’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää [volume], valmisti [company name and address] [TARIC additional code] [countr[y]ies concerned]. Tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

LIITE III

Tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

| — | Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

—

Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike.

| — | Seuraava vakuutus:

  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää [volume], valmisti [company name and address] [TARIC additional code] Yhdysvalloissa. Tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

—

Seuraava vakuutus:

”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää [volume], valmisti [company name and address] [TARIC additional code] Yhdysvalloissa. Tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/99 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/99

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1519,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2015,

lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’ ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 598/2009 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin (211,2–237 euroa/nettotonni) tuotaessa Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokiteltiin tuolloin CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-koodi 2710194120), 3824 90 91 ja ex 3824 90 97 (Taric-koodi 3824909787), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Kyseisellä asetuksella käyttöön otetusta tasoitustullista käytetään jäljempänä nimitystä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 598/2009 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin (211,2–237 euroa/nettotonni) tuotaessa Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokiteltiin tuolloin CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-koodi 2710194120), 3824 90 91 ja ex 3824 90 97 (Taric-koodi 3824909787), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Kyseisellä asetuksella käyttöön otetusta tasoitustullista käytetään jäljempänä nimitystä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

| (2) | Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 443/2011 (3) Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 598/2009 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin koskemaan Kanadasta lähetetyn biodieselin tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, lukuun ottamatta seuraavien yritysten tuottamaa biodieseliä: BIOX Corporation, Oakville ja Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Samalla asetuksella neuvosto laajensi myös neuvoston asetuksella (EY) N:o 598/2009 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin koskemaan Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin sekoitusta, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 443/2011 (3) Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 598/2009 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin koskemaan Kanadasta lähetetyn biodieselin tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, lukuun ottamatta seuraavien yritysten tuottamaa biodieseliä: BIOX Corporation, Oakville ja Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Samalla asetuksella neuvosto laajensi myös neuvoston asetuksella (EY) N:o 598/2009 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin koskemaan Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin sekoitusta, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää.

1.2   Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet

| (3) | Tämän menettelyn ulkopuolella biodieseliä koskevia polkumyyntitoimenpiteitä on voimassa Argentiinasta ja Indonesiasta (4) tulevassa tuonnissa. |
| --- | --- |

(3)

Tämän menettelyn ulkopuolella biodieseliä koskevia polkumyyntitoimenpiteitä on voimassa Argentiinasta ja Indonesiasta (4) tulevassa tuonnissa.

1.3   Tarkastelupyyntö

| (4) | Julkaistuaan ilmoituksen (5) Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(4)

Julkaistuaan ilmoituksen (5) Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelupyynnön.

| (5) | Pyynnön esitti 9 päivänä huhtikuuta 2014 European Biodiesel Board, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön esitti 9 päivänä huhtikuuta 2014 European Biodiesel Board, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus biodieselin kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

1.4   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Kun komissio oli neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (6) 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 10 päivänä heinäkuuta 2014 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7). Samana päivänä komissio pani vireille Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (8). Kyseessä on rinnakkainen mutta erillinen menettely, jota käsitellään erillisellä asetuksella. |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (6) 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 10 päivänä heinäkuuta 2014 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7). Samana päivänä komissio pani vireille Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (8). Kyseessä on rinnakkainen mutta erillinen menettely, jota käsitellään erillisellä asetuksella.

| (7) | Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Amerikan yhdysvaltojen viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön ja kutsui Yhdysvaltojen viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi tarkastelupyynnön sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Yhdysvaltojen viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja kuuleminen järjestettiin 3 päivänä heinäkuuta 2014. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Yhdysvaltojen viranomaisten toimittamat huomautukset otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Amerikan yhdysvaltojen viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön ja kutsui Yhdysvaltojen viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi tarkastelupyynnön sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Yhdysvaltojen viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja kuuleminen järjestettiin 3 päivänä heinäkuuta 2014. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Yhdysvaltojen viranomaisten toimittamat huomautukset otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon.

1.5   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (8) | Tuetun tuonnin jatkumisen ja toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(8)

Tuetun tuonnin jatkumisen ja toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.6   Asianomaiset osapuolet

| (9) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Yhdysvalloissa ja Yhdysvaltojen viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(9)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Yhdysvalloissa ja Yhdysvaltojen viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (10) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.7   Otanta

| (11) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

a)   Unionin tuottajia koskeva otanta

| (12) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Tähän alustavaan otokseen kuului seitsemän unionin tuottajaa, jotka sijaitsevat seitsemässä eri jäsenvaltiossa ja joiden osuus unionin biodieselin tuotannosta oli lähes 30 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Tähän alustavaan otokseen kuului seitsemän unionin tuottajaa, jotka sijaitsevat seitsemässä eri jäsenvaltiossa ja joiden osuus unionin biodieselin tuotannosta oli lähes 30 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

| (13) | Yksi Italiassa sijaitseva yritys pyysi, että se sisällytettäisiin otokseen. Yritys kuitenkin aloitti toimintansa vasta vuoden 2013 lopulla sen jälkeen, kun se oli hankkinut biodiesellaitoksen toiselta italialaiselta biodieselin tuottajalta, joka sisältyi alustavaan otokseen. Koska saatavilla ei ole aiempia tietoja, jotka ovat tarpeen asiaan liittyvien kehityssuuntausten arvioimiseksi tarkastelujaksolla, ja koska kyseinen toinen italialainen yritys sisältyi jo alustavaan otokseen, tämä yritys päätettiin olla sisällyttämättä otokseen. |
| --- | --- |

(13)

Yksi Italiassa sijaitseva yritys pyysi, että se sisällytettäisiin otokseen. Yritys kuitenkin aloitti toimintansa vasta vuoden 2013 lopulla sen jälkeen, kun se oli hankkinut biodiesellaitoksen toiselta italialaiselta biodieselin tuottajalta, joka sisältyi alustavaan otokseen. Koska saatavilla ei ole aiempia tietoja, jotka ovat tarpeen asiaan liittyvien kehityssuuntausten arvioimiseksi tarkastelujaksolla, ja koska kyseinen toinen italialainen yritys sisältyi jo alustavaan otokseen, tämä yritys päätettiin olla sisällyttämättä otokseen.

| (14) | Yhdysvaltojen kansallinen biodiesellautakunta, jäljempänä ’NBB’, huomautti, että alustavasti valittu otos oli erilainen kuin aiemmissa biodieseliä koskevissa tutkimuksissa valittu otos, ja otti esiin erityisesti kaksi yritystä, joiden tuotanto- ja myyntimäärät olivat huomattavat ja joita ei sisällytetty alustavaan otokseen. NBB:n yksilöimät kaksi yritystä kuitenkin joko olivat etuyhteydessä otokseen sisältyvään johonkin toiseen yritykseen, jonka myyntimäärä oli huomattava, tai niiden myyntimäärä oli vähäisempi kuin samasta jäsenvaltiosta alustavasti otokseen valitun yrityksen. Sen vuoksi kummankaan näiden yrityksen sisällyttäminen otokseen ei olisi muuttanut alustavasti valitun otoksen edustavuutta. Alustavasti valitun otoksen vahvistettiin näin ollen olevan edustava otos unionin tuotannonalasta. |
| --- | --- |

(14)

Yhdysvaltojen kansallinen biodiesellautakunta, jäljempänä ’NBB’, huomautti, että alustavasti valittu otos oli erilainen kuin aiemmissa biodieseliä koskevissa tutkimuksissa valittu otos, ja otti esiin erityisesti kaksi yritystä, joiden tuotanto- ja myyntimäärät olivat huomattavat ja joita ei sisällytetty alustavaan otokseen. NBB:n yksilöimät kaksi yritystä kuitenkin joko olivat etuyhteydessä otokseen sisältyvään johonkin toiseen yritykseen, jonka myyntimäärä oli huomattava, tai niiden myyntimäärä oli vähäisempi kuin samasta jäsenvaltiosta alustavasti otokseen valitun yrityksen. Sen vuoksi kummankaan näiden yrityksen sisällyttäminen otokseen ei olisi muuttanut alustavasti valitun otoksen edustavuutta. Alustavasti valitun otoksen vahvistettiin näin ollen olevan edustava otos unionin tuotannonalasta.

| (15) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että otosta, joka edustaa 30:tä prosenttia unionin tuotannonalasta, ei voida pitää koko unionin biodieselteollisuutta edustavana ja että mikrotaloudelliset indikaattorit olisi pitänyt analysoida laajemmalta pohjalta. Yhdysvaltojen viranomaiset viittasivat WTO:n valituselimen päätelmiin asiassa EC – Fasteners, jossa 27 prosentin otosta pidettiin pienenä suhteessa kokonaismäärään ja katsottiin, että se olisi huomattava osa vain silloin, kun kyseessä on pirstoutunut tuotannonala. |
| --- | --- |

(15)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että otosta, joka edustaa 30:tä prosenttia unionin tuotannonalasta, ei voida pitää koko unionin biodieselteollisuutta edustavana ja että mikrotaloudelliset indikaattorit olisi pitänyt analysoida laajemmalta pohjalta. Yhdysvaltojen viranomaiset viittasivat WTO:n valituselimen päätelmiin asiassa EC – Fasteners, jossa 27 prosentin otosta pidettiin pienenä suhteessa kokonaismäärään ja katsottiin, että se olisi huomattava osa vain silloin, kun kyseessä on pirstoutunut tuotannonala.

| (16) | Toisin kuin Fasteners-tutkimuksessa komissio piti tässä tutkimuksessa unionin tuotannonalana koko tuotannonalaa eikä vain otokseen valittuja yrityksiä (ks. 151 kappale). Lisäksi kaikki makrotaloudelliset indikaattorit arvioitiin koko tuotannonalan tasolla ja vain jotkin mikrotaloudelliset indikaattorit analysoitiin otokseen valittujen yritysten tasolla. Unionin tuotannonalan tilannetta koskeva analyysi kuitenkin perustui sekä mikro- että makrotaloudellisten indikaattoreiden arviointiin. Unionin tuotannonalan katsotaan olevan pirstoutunut tuotannonala, koska se koostuu yli 200 tuottajasta, jotka sijaitsevat eri puolilla unionia ja joista suurin osa on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Sen vuoksi komissio päättelee, että otos, joka edustaa 30:tä prosenttia unionin tuotannonalasta, on edustava, ja näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(16)

Toisin kuin Fasteners-tutkimuksessa komissio piti tässä tutkimuksessa unionin tuotannonalana koko tuotannonalaa eikä vain otokseen valittuja yrityksiä (ks. 151 kappale). Lisäksi kaikki makrotaloudelliset indikaattorit arvioitiin koko tuotannonalan tasolla ja vain jotkin mikrotaloudelliset indikaattorit analysoitiin otokseen valittujen yritysten tasolla. Unionin tuotannonalan tilannetta koskeva analyysi kuitenkin perustui sekä mikro- että makrotaloudellisten indikaattoreiden arviointiin. Unionin tuotannonalan katsotaan olevan pirstoutunut tuotannonala, koska se koostuu yli 200 tuottajasta, jotka sijaitsevat eri puolilla unionia ja joista suurin osa on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Sen vuoksi komissio päättelee, että otos, joka edustaa 30:tä prosenttia unionin tuotannonalasta, on edustava, ja näin ollen väite hylätään.

b)   Tuojien otanta

| (17) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(17)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (18) | Vain muutama etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(18)

Vain muutama etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

c)   Yhdysvaltalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (19) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Yhdysvalloissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksissa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Yhdysvaltojen edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(19)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Yhdysvalloissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksissa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Yhdysvaltojen edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (20) | Komissio sai vastauksen 27 yhdysvaltalaiselta tuottajalta, mutta näistä vain 9 toimitti otantaa varten vireillepanoilmoituksen liitteessä I pyydettyjä tietoja vienti- ja/tai kotimarkkinamyynnistä. Yksikään niistä ei harjoittanut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio valitsi otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden kotimarkkina- ja vientimyynnin määrä oli suurin. Perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Yhdysvaltojen viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(20)

Komissio sai vastauksen 27 yhdysvaltalaiselta tuottajalta, mutta näistä vain 9 toimitti otantaa varten vireillepanoilmoituksen liitteessä I pyydettyjä tietoja vienti- ja/tai kotimarkkinamyynnistä. Yksikään niistä ei harjoittanut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio valitsi otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden kotimarkkina- ja vientimyynnin määrä oli suurin. Perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Yhdysvaltojen viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.

| (21) | Yksikään otokseen valituista tuottajista ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen määräaikaan mennessä. Komissio ilmoitti 7 päivänä lokakuuta 2014 kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle tästä vastausten puutteesta. |
| --- | --- |

(21)

Yksikään otokseen valituista tuottajista ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen määräaikaan mennessä. Komissio ilmoitti 7 päivänä lokakuuta 2014 kolmelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle tästä vastausten puutteesta.

| (22) | Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti 10 päivänä lokakuuta 2014 komissiolle, että se oli päättänyt olla vastaamatta kyselylomakkeeseen. Muut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät määräaikaan erilaisia pidennyksiä, jotka myönnettiin, mutta täytettyjä kyselylomakkeita ei siltikään toimitettu. |
| --- | --- |

(22)

Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti 10 päivänä lokakuuta 2014 komissiolle, että se oli päättänyt olla vastaamatta kyselylomakkeeseen. Muut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät määräaikaan erilaisia pidennyksiä, jotka myönnettiin, mutta täytettyjä kyselylomakkeita ei siltikään toimitettu.

| (23) | Komissio lähetti 10 päivänä marraskuuta 2014 kirjeen, jossa ilmoitettiin kolmelle otokseen valitulle yritykselle aikeesta soveltaa perusasetuksen 28 artiklaa. Myös Yhdysvaltojen viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 28 artiklaa. Kirjeeseen toimitettavien huomautusten määräaika oli 21 päivä marraskuuta 2014. |
| --- | --- |

(23)

Komissio lähetti 10 päivänä marraskuuta 2014 kirjeen, jossa ilmoitettiin kolmelle otokseen valitulle yritykselle aikeesta soveltaa perusasetuksen 28 artiklaa. Myös Yhdysvaltojen viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 28 artiklaa. Kirjeeseen toimitettavien huomautusten määräaika oli 21 päivä marraskuuta 2014.

| (24) | Tähän määräaikaan eli 21 päivään marraskuuta 2014 mennessä kaksi otokseen valittua yritystä ei ollut reagoinut millään tavalla ja yksi yritys selitti, että määräaika ei ollut riittävä, jotta se olisi voinut toimittaa vastauksensa. |
| --- | --- |

(24)

Tähän määräaikaan eli 21 päivään marraskuuta 2014 mennessä kaksi otokseen valittua yritystä ei ollut reagoinut millään tavalla ja yksi yritys selitti, että määräaika ei ollut riittävä, jotta se olisi voinut toimittaa vastauksensa.

| (25) | Sen vuoksi komissio päätteli, että yksikään yhdysvaltalaisista otokseen valituista yrityksistä ei toiminut yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Näin ollen komissio päätti soveltaa perusasetuksen 28 artiklan säännöksiä ja katsoi, että päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(25)

Sen vuoksi komissio päätteli, että yksikään yhdysvaltalaisista otokseen valituista yrityksistä ei toiminut yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Näin ollen komissio päätti soveltaa perusasetuksen 28 artiklan säännöksiä ja katsoi, että päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella.

1.8   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

| (26) | Komissio sai kyselylomakevastaukset Yhdysvaltojen viranomaisilta, otokseen valituilta unionin tuottajilta ja neljältä käyttäjältä/kauppiaalta. |
| --- | --- |

(26)

Komissio sai kyselylomakevastaukset Yhdysvaltojen viranomaisilta, otokseen valituilta unionin tuottajilta ja neljältä käyttäjältä/kauppiaalta.

| (27) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(27)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (28) | Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien Yhdysvaltojen viranomaisten toimitiloihin: | Yhdysvaltojen liittovaltion viranomaiset







  — | Valtiovarainministeriö (Department of Treasury) |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien Yhdysvaltojen viranomaisten toimitiloihin:

Yhdysvaltojen liittovaltion viranomaiset

—

Valtiovarainministeriö (Department of Treasury)

| — | Maatalousministeriö (Department of Agriculture) |
| --- | --- |

—

Maatalousministeriö (Department of Agriculture)

| | Osavaltion viranomaiset:







  — | Floridan osavaltion viranomaiset, Tallahassee |
| --- | --- | --- |

Osavaltion viranomaiset:

—

Floridan osavaltion viranomaiset, Tallahassee

| — | Iowan osavaltion viranomaiset, Des Moines |
| --- | --- |

—

Iowan osavaltion viranomaiset, Des Moines

| — | Kansasin osavaltion viranomaiset, Topeka |
| --- | --- |

—

Kansasin osavaltion viranomaiset, Topeka

| — | Kentuckyn osavaltion viranomaiset, Frankfort |
| --- | --- |

—

Kentuckyn osavaltion viranomaiset, Frankfort

| (29) | Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien unionin tuottajien toimitiloihin:






  — | Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Espanja |
| --- | --- | --- |

(29)

Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien unionin tuottajien toimitiloihin:

—

Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Espanja

| — | Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Alankomaat |
| --- | --- |

—

Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Alankomaat

| — | Diester industrie SAS, Rouen, Ranska |
| --- | --- |

—

Diester industrie SAS, Rouen, Ranska

| — | Novaol S.R.L., Milano, Italia |
| --- | --- |

—

Novaol S.R.L., Milano, Italia

| — | Preol a.s., Lovosice, Tšekki |
| --- | --- |

—

Preol a.s., Lovosice, Tšekki

| — | Rafineria Trzebinia SA, Trzebinia, Puola |
| --- | --- |

—

Rafineria Trzebinia SA, Trzebinia, Puola

| — | Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksa. |
| --- | --- |

—

Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Saksa.

1.9   Ilmoittaminen osapuolille

| (30) | Komissio ilmoitti 3 päivänä kesäkuuta 2015 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien tasoitustoimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. |
| --- | --- |

(30)

Komissio ilmoitti 3 päivänä kesäkuuta 2015 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ehdottaa voimassa olevien tasoitustoimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin.

| (31) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB pyysi kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, ja sille myönnettiin kuuleminen. |
| --- | --- |

(31)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB pyysi kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, ja sille myönnettiin kuuleminen.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (32) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, eli Amerikan yhdysvalloista peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(32)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, eli Amerikan yhdysvalloista peräisin olevat rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (33) | Biodiesel on uusiutuva polttoaine, jota käytetään kuljetusalalla dieselmoottoreissa. Perinteiset moottorit eivät kuitenkaan toimi puhtaalla biodieselillä vaan sekoituksella, jossa on mineraalidieseliä ja tietty osuus biodieseliä. |
| --- | --- |

(33)

Biodiesel on uusiutuva polttoaine, jota käytetään kuljetusalalla dieselmoottoreissa. Perinteiset moottorit eivät kuitenkaan toimi puhtaalla biodieselillä vaan sekoituksella, jossa on mineraalidieseliä ja tietty osuus biodieseliä.

| (34) | Yhdysvalloissa tuotettu biodiesel on enimmäkseen rasvahappometyyliesteriä (FAME), joka on saatu erilaisista kasviöljyistä (soija-, palmu- ja rypsiöljy) ja käytetyistä paistoöljyistä, eläinrasvoista tai biomassasta, jotka toimivat biodieselin raaka-aineena. Termillä ”esteri” tarkoitetaan kasviöljyjen transesteröintiä eli öljyn sekoittamista alkoholiin. Termillä ”metyyli” tarkoitetaan metanolia; se on prosessissa yleisimmin käytetty alkoholi, vaikkakin tuotantoprosessissa voidaan käyttää myös etanolia, jolloin tuloksena on ”rasvahapon etyyliestereitä”. |
| --- | --- |

(34)

Yhdysvalloissa tuotettu biodiesel on enimmäkseen rasvahappometyyliesteriä (FAME), joka on saatu erilaisista kasviöljyistä (soija-, palmu- ja rypsiöljy) ja käytetyistä paistoöljyistä, eläinrasvoista tai biomassasta, jotka toimivat biodieselin raaka-aineena. Termillä ”esteri” tarkoitetaan kasviöljyjen transesteröintiä eli öljyn sekoittamista alkoholiin. Termillä ”metyyli” tarkoitetaan metanolia; se on prosessissa yleisimmin käytetty alkoholi, vaikkakin tuotantoprosessissa voidaan käyttää myös etanolia, jolloin tuloksena on ”rasvahapon etyyliestereitä”.

| (35) | Kaikilla biodieselin lajeilla ja sekoituksissa olevilla biodieseleillä on tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden mahdollisista eroista tai tuotantoprosessin vaihtelusta huolimatta samat tai erittäin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen mahdolliset vaihtelut eivät muuta sen perusmääritelmää tai perusominaisuuksia taikka käsitystä, joka eri osapuolilla siitä on. Dieselöljyn loppukäyttäjien näkökulmasta on merkityksetöntä, onko polttoainepumpusta saatava sekoitus tehty jostakin erityisestä biodieselin raaka-aineesta. |
| --- | --- |

(35)

Kaikilla biodieselin lajeilla ja sekoituksissa olevilla biodieseleillä on tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden mahdollisista eroista tai tuotantoprosessin vaihtelusta huolimatta samat tai erittäin samanlaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen mahdolliset vaihtelut eivät muuta sen perusmääritelmää tai perusominaisuuksia taikka käsitystä, joka eri osapuolilla siitä on. Dieselöljyn loppukäyttäjien näkökulmasta on merkityksetöntä, onko polttoainepumpusta saatava sekoitus tehty jostakin erityisestä biodieselin raaka-aineesta.

2.2   Samankaltainen tuote

| (36) | Alkuperäisen tutkimuksen tavoin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myydyllä biodieselillä ja vientiin myydyllä yhdysvaltalaisella biodieselillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Samoin unionissa unionin tuotannonalan tuottamalla ja myymällä biodieselillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Yhdysvalloista unioniin viedyllä tuotteella. Tämän vuoksi niitä pidetään tässä tutkimuksessa perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(36)

Alkuperäisen tutkimuksen tavoin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myydyllä biodieselillä ja vientiin myydyllä yhdysvaltalaisella biodieselillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Samoin unionissa unionin tuotannonalan tuottamalla ja myymällä biodieselillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Yhdysvalloista unioniin viedyllä tuotteella. Tämän vuoksi niitä pidetään tässä tutkimuksessa perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (37) | Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että biomassasta tuotettu diesel (9) muodostaa laajemman tuoteluokan kuin tarkasteltavana oleva tuote. Kuten alkuperäisen tutkimuksen perusteella väliaikaisen tasoitustullin käyttöönottamisesta annetussa asetuksessa (10) kuitenkin todetaan, kaikkia biodieselin lajeja ja biodieselsekoituksia, mukaan luettuna biomassasta valmistettu diesel, pidetään biodieselpolttoaineina ja ne kuuluvat osana lainsäädäntöpakettiin, joka koskee energiatehokkuutta, uusiutuvaa energiaa ja vaihtoehtoisia polttoaineita. Syynä on se, että biomassasta tuotetulla biodieselillä on samat tai hyvin samanlaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muista lähteistä tuotetulla biodieselillä. Yksikään asianomainen osapuoli ei kiistänyt alkuperäisen tutkimuksen päätelmää, joka pätee myös tässä voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Tämän vuoksi komissio hylkää Yhdysvaltojen viranomaisten väitteen. |
| --- | --- |

(37)

Yhdysvaltojen viranomaiset väittivät, että biomassasta tuotettu diesel (9) muodostaa laajemman tuoteluokan kuin tarkasteltavana oleva tuote. Kuten alkuperäisen tutkimuksen perusteella väliaikaisen tasoitustullin käyttöönottamisesta annetussa asetuksessa (10) kuitenkin todetaan, kaikkia biodieselin lajeja ja biodieselsekoituksia, mukaan luettuna biomassasta valmistettu diesel, pidetään biodieselpolttoaineina ja ne kuuluvat osana lainsäädäntöpakettiin, joka koskee energiatehokkuutta, uusiutuvaa energiaa ja vaihtoehtoisia polttoaineita. Syynä on se, että biomassasta tuotetulla biodieselillä on samat tai hyvin samanlaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muista lähteistä tuotetulla biodieselillä. Yksikään asianomainen osapuoli ei kiistänyt alkuperäisen tutkimuksen päätelmää, joka pätee myös tässä voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Tämän vuoksi komissio hylkää Yhdysvaltojen viranomaisten väitteen.

3.   TUETUN TUONNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

3.1   Alustavat huomautukset

| (38) | Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen tai toistumiseen. Toistumisen käsite tarkoittaa sitä, että tuen ei tarvitse olla voimassa vireillepanohetkellä tai silloin, kun päätös toimenpiteen voimassapitämisestä tehdään. Komissio tarkasti myös, onko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen päättyneiden tukien toistuminen todennäköistä. |
| --- | --- |

(38)

Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen tai toistumiseen. Toistumisen käsite tarkoittaa sitä, että tuen ei tarvitse olla voimassa vireillepanohetkellä tai silloin, kun päätös toimenpiteen voimassapitämisestä tehdään. Komissio tarkasti myös, onko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen päättyneiden tukien toistuminen todennäköistä.

| (39) | Komissio analysoi kaikki tarkastelupyynnössä yksilöidyt tukijärjestelmät ja pyysi Yhdysvaltojen viranomaisia toimittamaan tietoja muista mahdollisista tukijärjestelmistä. Yhdysvaltojen viranomaisilta kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella komissio analysoi seuraavia järjestelmiä, jotka olivat voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla: | Liittovaltion järjestelmät







  a) | Biodieselsekoitushyvitys ja biodieselhyvitys |
| --- | --- | --- | --- |

(39)

Komissio analysoi kaikki tarkastelupyynnössä yksilöidyt tukijärjestelmät ja pyysi Yhdysvaltojen viranomaisia toimittamaan tietoja muista mahdollisista tukijärjestelmistä. Yhdysvaltojen viranomaisilta kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella komissio analysoi seuraavia järjestelmiä, jotka olivat voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla:

Liittovaltion järjestelmät

a)

Biodieselsekoitushyvitys ja biodieselhyvitys

| b) | Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitys |
| --- | --- |

b)

Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitys

| c) | Selluloosapohjaisen biopolttoaineen tuotantohyvitys |
| --- | --- |

c)

Selluloosapohjaisen biopolttoaineen tuotantohyvitys

| d) | Yhdysvaltojen maatalousministeriön bioenergiaohjelma edistyksellisille biopolttoaineille |
| --- | --- |

d)

Yhdysvaltojen maatalousministeriön bioenergiaohjelma edistyksellisille biopolttoaineille

| | Osavaltioiden järjestelmät







  a) | Florida: Floridan biopolttoaineinvestointien verohyvitys |
| --- | --- | --- |

Osavaltioiden järjestelmät

a)

Florida: Floridan biopolttoaineinvestointien verohyvitys

| b) | Iowa: Iowan biodieseltuottajien veropalautus |
| --- | --- |

b)

Iowa: Iowan biodieseltuottajien veropalautus

| c) | Kansas: Kansasin biodieseltuottajien kannustinrahasto |
| --- | --- |

c)

Kansas: Kansasin biodieseltuottajien kannustinrahasto

| d) | Kentucky: Kentuckyn biodieseltuotannon verohyvitys |
| --- | --- |

d)

Kentucky: Kentuckyn biodieseltuotannon verohyvitys

| (40) | Seuraavia järjestelmiä ei analysoida, koska Yhdysvaltojen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ne joko eivät olleet toiminnassa, olivat päättyneet ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa tai yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat eivät saaneet niistä etuuksia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla: | Liittovaltion järjestelmät

  Edistyneiden biopolttoaineiden lainatakaukset |
| --- | --- | --- |

(40)

Seuraavia järjestelmiä ei analysoida, koska Yhdysvaltojen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ne joko eivät olleet toiminnassa, olivat päättyneet ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa tai yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat eivät saaneet niistä etuuksia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla:

Liittovaltion järjestelmät

Edistyneiden biopolttoaineiden lainatakaukset

| | Osavaltioiden järjestelmät







  i) | Alabaman biopolttoaineen tuotantolaitosten verohyvitys |
| --- | --- | --- |

Osavaltioiden järjestelmät

i)

Alabaman biopolttoaineen tuotantolaitosten verohyvitys

| ii) | Arkansasin vaihtoehtoisten polttoaineiden avustukset ja alennukset |
| --- | --- |

ii)

Arkansasin vaihtoehtoisten polttoaineiden avustukset ja alennukset

| iii) | Illinois'n uusiutuvien polttoaineiden kehitysohjelma |
| --- | --- |

iii)

Illinois'n uusiutuvien polttoaineiden kehitysohjelma

| iv) | Indianan biodieseltuotannon verohyvitys |
| --- | --- |

iv)

Indianan biodieseltuotannon verohyvitys

| v) | Kentuckyn vaihtoehtoisen polttoainetuotannon verokannustimet |
| --- | --- |

v)

Kentuckyn vaihtoehtoisen polttoainetuotannon verokannustimet

| vi) | Louisianan biodiesellaitteiden ja polttoaineen verovapaus |
| --- | --- |

vi)

Louisianan biodiesellaitteiden ja polttoaineen verovapaus

| vii) | Mainen biopolttoainetuotannon verohyvitys |
| --- | --- |

vii)

Mainen biopolttoainetuotannon verohyvitys

| viii) | Marylandin biopolttoaineiden tuotantokannustin |
| --- | --- |

viii)

Marylandin biopolttoaineiden tuotantokannustin

| ix) | Mississippin biopolttoaineiden tuotantokannustin |
| --- | --- |

ix)

Mississippin biopolttoaineiden tuotantokannustin

| x) | Missourin biodieseltuottajien kannustinrahasto |
| --- | --- |

x)

Missourin biodieseltuottajien kannustinrahasto

| xi) | Montanan vaihtoehtoisen polttoainetuotannon omaisuusverokannustin |
| --- | --- |

xi)

Montanan vaihtoehtoisen polttoainetuotannon omaisuusverokannustin

| xii) | Montanan biodieselin tuotantolaitosten verohyvitys |
| --- | --- |

xii)

Montanan biodieselin tuotantolaitosten verohyvitys

| xiii) | Nebraskan biodieselin tuotantoinvestointien verohyvitys |
| --- | --- |

xiii)

Nebraskan biodieselin tuotantoinvestointien verohyvitys

| xiv) | New Yorkin biopolttoainetuotannon verohyvitys |
| --- | --- |

xiv)

New Yorkin biopolttoainetuotannon verohyvitys

| xv) | Etelä-Carolinan hyvitys biodiesellaitoksille |
| --- | --- |

xv)

Etelä-Carolinan hyvitys biodiesellaitoksille

| xvi) | Texasin polttoaine- ja biodieseltuotannon kannustinohjelma |
| --- | --- |

xvi)

Texasin polttoaine- ja biodieseltuotannon kannustinohjelma

| xvii) | Virginian biopolttoaineen tuotantoavustukset |
| --- | --- |

xvii)

Virginian biopolttoaineen tuotantoavustukset

| xviii) | Washingtonin vaihtoehtoisten polttoaineiden lainat ja avustukset |
| --- | --- |

xviii)

Washingtonin vaihtoehtoisten polttoaineiden lainat ja avustukset

| xix) | Washingtonin osavaltion biopolttoainetuotannon verovapautukset |
| --- | --- |

xix)

Washingtonin osavaltion biopolttoainetuotannon verovapautukset

3.2   Tuettu tuonti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla – Liittovaltion järjestelmät

3.2.1   Biodieselsekoitushyvitys ja biodieselhyvitys

3.2.1.1   Oikeusperusta

| (41) | US Code (U.S.C) -lain 26 osaston 40A § ja 6426 ja 6427 §:t ovat vähittäiskauppiaille ja loppukäyttäjille tarkoitetun biodieselsekoitusten verohyvitysjärjestelmän oikeudellinen perusta. Niissä säädetään seuraavista biodieselpolttoainehyvityksistä:






  i) | biodieselsekoitushyvitys (”1 dollari/gallona-järjestelmä”); |
| --- | --- | --- |

(41)

US Code (U.S.C) -lain 26 osaston 40A § ja 6426 ja 6427 §:t ovat vähittäiskauppiaille ja loppukäyttäjille tarkoitetun biodieselsekoitusten verohyvitysjärjestelmän oikeudellinen perusta. Niissä säädetään seuraavista biodieselpolttoainehyvityksistä:

i)

biodieselsekoitushyvitys (”1 dollari/gallona-järjestelmä”);

| ii) | biodieselhyvitys; |
| --- | --- |

ii)

biodieselhyvitys;

| iii) | maatalousbiodieselin pientuottajien hyvitys. |
| --- | --- |

iii)

maatalousbiodieselin pientuottajien hyvitys.

| (42) | Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitystä sovelletaan ainoastaan maatalousbiodieselin pientuottajiin. Järjestelmää käsitellään 59–63 kappaleessa. |
| --- | --- |

(42)

Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitystä sovelletaan ainoastaan maatalousbiodieselin pientuottajiin. Järjestelmää käsitellään 59–63 kappaleessa.

3.2.1.2   Tukikelpoisuus

| (43) | Jotta yritys voisi saada 41 kappaleen i kohdassa tarkoitetun biodieselsekoitushyvityksen, sen on tehtävä biodieselin ja dieselin sekoitus, jota myydään polttoaineeksi tai polttoaineena käytettäväksi. |
| --- | --- |

(43)

Jotta yritys voisi saada 41 kappaleen i kohdassa tarkoitetun biodieselsekoitushyvityksen, sen on tehtävä biodieselin ja dieselin sekoitus, jota myydään polttoaineeksi tai polttoaineena käytettäväksi.

| (44) | Hyvitystä hakevan henkilön on saatava biodieselin tuottajalta tai tuojalta todistus, jossa yksilöidään tuote sekä biodieselin ja maatalousbiodieselin (11) prosenttiosuus tuotteessa. Hyvitys myönnetään valmisteveron hyvityksen muodossa tai, jos yrityksen valmisteverovelvoite on alle valmisteveron kokonaishyvityksen, yritys voi hakea jäämähyvitystä palautettavan tuloverohyvityksen muodossa. Palautettava tuloverohyvitys suoritetaan hyvityksenä veronmaksajan tuloverosta tai suorana maksuna. Kyseessä on palautus, koska ylimääräinen hyvitys voidaan maksaa veronmaksajalle suorana käteismaksuna, jos hyvitys on suurempi kuin tämän verovelvoite. |
| --- | --- |

(44)

Hyvitystä hakevan henkilön on saatava biodieselin tuottajalta tai tuojalta todistus, jossa yksilöidään tuote sekä biodieselin ja maatalousbiodieselin (11) prosenttiosuus tuotteessa. Hyvitys myönnetään valmisteveron hyvityksen muodossa tai, jos yrityksen valmisteverovelvoite on alle valmisteveron kokonaishyvityksen, yritys voi hakea jäämähyvitystä palautettavan tuloverohyvityksen muodossa. Palautettava tuloverohyvitys suoritetaan hyvityksenä veronmaksajan tuloverosta tai suorana maksuna. Kyseessä on palautus, koska ylimääräinen hyvitys voidaan maksaa veronmaksajalle suorana käteismaksuna, jos hyvitys on suurempi kuin tämän verovelvoite.

| (45) | Edellä 41 kappaleen ii kohdassa tarkoitettu biodieselhyvitys on ei-palautettava tuloverohyvitys puhtaan biodieselin vähittäiskauppiaille tai loppukäyttäjille. Puhtaan biodieselin hyvitys voidaan myöntää vain henkilölle, joka tankkaa puhdasta biodieseliä ajoneuvoon tai käyttää sitä polttoaineena. On huomattava, että myös omaa biodieseliä tuottavat biodieselin tuottajat voivat saada tämän hyvityksen. Hyvityksen saamiseksi biodieselin tuottajan on toimittava joko vähittäismyyjänä (tankattava biodieseliä loppukäyttäjän ajoneuvoon) tai loppukäyttäjänä (tankattava biodieseliä omaan ajoneuvoonsa). |
| --- | --- |

(45)

Edellä 41 kappaleen ii kohdassa tarkoitettu biodieselhyvitys on ei-palautettava tuloverohyvitys puhtaan biodieselin vähittäiskauppiaille tai loppukäyttäjille. Puhtaan biodieselin hyvitys voidaan myöntää vain henkilölle, joka tankkaa puhdasta biodieseliä ajoneuvoon tai käyttää sitä polttoaineena. On huomattava, että myös omaa biodieseliä tuottavat biodieselin tuottajat voivat saada tämän hyvityksen. Hyvityksen saamiseksi biodieselin tuottajan on toimittava joko vähittäismyyjänä (tankattava biodieseliä loppukäyttäjän ajoneuvoon) tai loppukäyttäjänä (tankattava biodieseliä omaan ajoneuvoonsa).

3.2.1.3   Käytännön toteutus

| (46) | Biodiesel, joka on sekoitettu mineraalidieselin kanssa, on oikeutettu biodieselsekoitusten valmistevero- tai tuloverohyvitykseen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisin oli 1 dollari/gallona-järjestelmä kaikkien biodiesellajien osalta, mukaan luettuna maatalousbiodiesel ja biomassasta saatu diesel. |
| --- | --- |

(46)

Biodiesel, joka on sekoitettu mineraalidieselin kanssa, on oikeutettu biodieselsekoitusten valmistevero- tai tuloverohyvitykseen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisin oli 1 dollari/gallona-järjestelmä kaikkien biodiesellajien osalta, mukaan luettuna maatalousbiodiesel ja biomassasta saatu diesel.

| (47) | Sekoitetun polttoaineen lopullinen verohyvitys riippuu sen sisältämän biodieselin osuudesta. Vähimmäisvaatimuksena – ja yleisimpänä käytäntönä – on tehdä sekoitus, jossa on 0,1 prosenttia mineraalidieseliä ja 99,9 prosenttia biodieseliä (sekoitettu tuote tunnetaan B99:nä Yhdysvalloissa), koska tämä takaa verohyvityksen enimmäismäärän saamisen. Verohyvitys määräytyy biodieselin osuudesta sekoitetussa tuotteessa (esim. 100 gallonaa B99:ää sisältää 99,9 gallonaa biodieseliä ja siitä myönnetään 99,90 dollarin verohyvitys). Biodieselien muuttaminen puhtaasta tuotteesta (B100:sta) sekoitetuksi tuotteeksi (B99:ksi) on yksinkertaista. Puhtaaseen biodieseliin vain lisätään 0,1 prosenttia mineraalidieseliä, eikä tarkasteltavana olevaa tuotetta jalosteta sen kummemmin. Sekoittaminen saa aikaan oikeuden hyvitykseen. |
| --- | --- |

(47)

Sekoitetun polttoaineen lopullinen verohyvitys riippuu sen sisältämän biodieselin osuudesta. Vähimmäisvaatimuksena – ja yleisimpänä käytäntönä – on tehdä sekoitus, jossa on 0,1 prosenttia mineraalidieseliä ja 99,9 prosenttia biodieseliä (sekoitettu tuote tunnetaan B99:nä Yhdysvalloissa), koska tämä takaa verohyvityksen enimmäismäärän saamisen. Verohyvitys määräytyy biodieselin osuudesta sekoitetussa tuotteessa (esim. 100 gallonaa B99:ää sisältää 99,9 gallonaa biodieseliä ja siitä myönnetään 99,90 dollarin verohyvitys). Biodieselien muuttaminen puhtaasta tuotteesta (B100:sta) sekoitetuksi tuotteeksi (B99:ksi) on yksinkertaista. Puhtaaseen biodieseliin vain lisätään 0,1 prosenttia mineraalidieseliä, eikä tarkasteltavana olevaa tuotetta jalosteta sen kummemmin. Sekoittaminen saa aikaan oikeuden hyvitykseen.

| (48) | Biodieselin tuottajat voivat hakea hyvitystä, kun ne suorittavat itse sekoituksen. Tuottajan on sekoitettava puhdas biodiesel mineraalidieselin kanssa. Hyvitysoikeuden kannalta ei ole eroa sillä, onko sekoitettu biodiesel tarkoitettu myytäväksi kotimarkkinoilla vai vientiin. |
| --- | --- |

(48)

Biodieselin tuottajat voivat hakea hyvitystä, kun ne suorittavat itse sekoituksen. Tuottajan on sekoitettava puhdas biodiesel mineraalidieselin kanssa. Hyvitysoikeuden kannalta ei ole eroa sillä, onko sekoitettu biodiesel tarkoitettu myytäväksi kotimarkkinoilla vai vientiin.

| (49) | Myös yritykset, jotka eivät tuota puhdasta biodieseliä vaan ostavat sitä ja sekoittavat sen biodieselsekoitukseksi, ovat oikeutettuja verohyvitykseen. Tällaisten yritysten on saatava biodieselin tuottajalta tai tuojalta (ja tarpeen mukaan jälleenmyyjältä) todistus, jossa tuottaja todistaa, että se ei ole hakenut verohyvitystä. Todistus on siirrettävissä, ja se oikeuttaa haltijan 1 dollarin verohyvitykseen puhdasta biodieselgallonaa kohti. |
| --- | --- |

(49)

Myös yritykset, jotka eivät tuota puhdasta biodieseliä vaan ostavat sitä ja sekoittavat sen biodieselsekoitukseksi, ovat oikeutettuja verohyvitykseen. Tällaisten yritysten on saatava biodieselin tuottajalta tai tuojalta (ja tarpeen mukaan jälleenmyyjältä) todistus, jossa tuottaja todistaa, että se ei ole hakenut verohyvitystä. Todistus on siirrettävissä, ja se oikeuttaa haltijan 1 dollarin verohyvitykseen puhdasta biodieselgallonaa kohti.

| (50) | Hyvitystä voi hakea joko hyvityksenä valmiste- tai tuloverosta taikka suorana käteismaksuna. Hyvityksen kokonaismäärä pysyy samana (1 dollari/gallona) riippumatta siitä, haetaanko sitä valmisteverohyvityksenä, tuloverohyvityksenä, suorana käteismaksuna veronmaksajalle vai edellä esitettyjen yhdistelmänä. |
| --- | --- |

(50)

Hyvitystä voi hakea joko hyvityksenä valmiste- tai tuloverosta taikka suorana käteismaksuna. Hyvityksen kokonaismäärä pysyy samana (1 dollari/gallona) riippumatta siitä, haetaanko sitä valmisteverohyvityksenä, tuloverohyvityksenä, suorana käteismaksuna veronmaksajalle vai edellä esitettyjen yhdistelmänä.

| (51) | U.S.C-lain mukaan biodieselsekoitushyvitystä ei myönnetä, ellei yritys (sekoittaja), joka tekee biodieselin ja mineraalidieselin sekoituksen, saa biodieselin tuottajalta todistusta, jäljempänä ’biodieseltodistus’, jossa tuottaja mm. vahvistaa todistuksen kohteena olevan biodieselin määrän ja sen, onko kyseessä maatalousbiodiesel vai muu biodiesel. Jos yritys, joka tuottaa biodieseliä, sekoittaa myöhemmin kyseisen biodieselin mineraalidieselin kanssa ja hakee verohyvitystä, yrityksen on toimitettava hyvityshakemuksessa biodieseltodistus ja muut vaaditut asiakirjat. Henkilön, joka saa biodieseltodistuksen ja myy myöhemmin tämän biodieselin tekemättä biodieselsekoitusta, on toimitettava todistus ostajalle sekä annettava biodieselin jälleenmyyjän ilmoitus. Toisin sanoen yritys, joka tekee sekoituksen ja hakee verohyvitystä, voi saada biodieseltodistuksen joko suoraan biodieselin tuottajalta tai epäsuorasti biodieselin jälleenmyyjältä. Todistus on siis siirrettävissä, ja se oikeuttaa haltijansa 1 dollarin verohyvitykseen gallonaa kohti niiden biodieselgallonien määrästä, jotka hakija käyttää biodieselsekoituksen tekemiseen. |
| --- | --- |

(51)

U.S.C-lain mukaan biodieselsekoitushyvitystä ei myönnetä, ellei yritys (sekoittaja), joka tekee biodieselin ja mineraalidieselin sekoituksen, saa biodieselin tuottajalta todistusta, jäljempänä ’biodieseltodistus’, jossa tuottaja mm. vahvistaa todistuksen kohteena olevan biodieselin määrän ja sen, onko kyseessä maatalousbiodiesel vai muu biodiesel. Jos yritys, joka tuottaa biodieseliä, sekoittaa myöhemmin kyseisen biodieselin mineraalidieselin kanssa ja hakee verohyvitystä, yrityksen on toimitettava hyvityshakemuksessa biodieseltodistus ja muut vaaditut asiakirjat. Henkilön, joka saa biodieseltodistuksen ja myy myöhemmin tämän biodieselin tekemättä biodieselsekoitusta, on toimitettava todistus ostajalle sekä annettava biodieselin jälleenmyyjän ilmoitus. Toisin sanoen yritys, joka tekee sekoituksen ja hakee verohyvitystä, voi saada biodieseltodistuksen joko suoraan biodieselin tuottajalta tai epäsuorasti biodieselin jälleenmyyjältä. Todistus on siis siirrettävissä, ja se oikeuttaa haltijansa 1 dollarin verohyvitykseen gallonaa kohti niiden biodieselgallonien määrästä, jotka hakija käyttää biodieselsekoituksen tekemiseen.

| (52) | Tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta ei saatu uusia tietoja, jotka olisivat asettaneet kyseenalaiseksi alkuperäisen tutkimuksen päätelmän, jonka mukaan kaikkeen biodieselin tuotantoon annetaan tukea tämän verohyvityksen kautta. |
| --- | --- |

(52)

Tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta ei saatu uusia tietoja, jotka olisivat asettaneet kyseenalaiseksi alkuperäisen tutkimuksen päätelmän, jonka mukaan kaikkeen biodieselin tuotantoon annetaan tukea tämän verohyvityksen kautta.

| (53) | Toisin kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa yleisin hyvitys oli 1 dollari gallonasta sekoittamatonta (puhdasta) maatalousbiodieseliä tai 0,50 dollaria gallonasta muuta sekoittamatonta biodieseliä, sekoittamattoman biodieselin vähittäismyyjä (tai vähittäismyyjänä toimiva biodieselin tuottaja) tai loppukäyttäjä voi nyt hakea hyvitystä 1,00 dollaria gallonasta sekoittamatonta (puhdasta) maatalousbiodieseliä tai muuta biodieseltyyppiä tai biomassasta tuotettua biodieseliä ei-palautettavana yleisenä yritystuloverohyvityksenä. Ei-palautettava yleinen yrityshyvitys on hyvitys yrityksen tuloverosta. Se on ei-palautettava, koska jos yrityksen hyvitykset ovat suuremmat kuin sen verovelvoite, ylimääräistä hyvitystä ei voida maksaa yritykselle suorana käteismaksuna. Yhdysvaltojen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan yhdeksi vuodeksi myönnettävää yritystuloverohyvitystä voidaan kuitenkin soveltaa takautuvasti kaksi vuotta ja siirtää eteenpäin 20 vuotta. |
| --- | --- |

(53)

Toisin kuin aiemmassa tutkimuksessa, jossa yleisin hyvitys oli 1 dollari gallonasta sekoittamatonta (puhdasta) maatalousbiodieseliä tai 0,50 dollaria gallonasta muuta sekoittamatonta biodieseliä, sekoittamattoman biodieselin vähittäismyyjä (tai vähittäismyyjänä toimiva biodieselin tuottaja) tai loppukäyttäjä voi nyt hakea hyvitystä 1,00 dollaria gallonasta sekoittamatonta (puhdasta) maatalousbiodieseliä tai muuta biodieseltyyppiä tai biomassasta tuotettua biodieseliä ei-palautettavana yleisenä yritystuloverohyvityksenä. Ei-palautettava yleinen yrityshyvitys on hyvitys yrityksen tuloverosta. Se on ei-palautettava, koska jos yrityksen hyvitykset ovat suuremmat kuin sen verovelvoite, ylimääräistä hyvitystä ei voida maksaa yritykselle suorana käteismaksuna. Yhdysvaltojen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan yhdeksi vuodeksi myönnettävää yritystuloverohyvitystä voidaan kuitenkin soveltaa takautuvasti kaksi vuotta ja siirtää eteenpäin 20 vuotta.

| (54) | Yhdysvaltojen viranomaiset totesivat, että jotkin biodieselin tuottajat ovat todennäköisesti saaneet etua tästä hyvityksestä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vähittäismyyjinä tai käyttäjinä, mutta ne eivät pystyneet antamaan tarkkoja tietoja etuuksista, jotka oli saatu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(54)

Yhdysvaltojen viranomaiset totesivat, että jotkin biodieselin tuottajat ovat todennäköisesti saaneet etua tästä hyvityksestä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vähittäismyyjinä tai käyttäjinä, mutta ne eivät pystyneet antamaan tarkkoja tietoja etuuksista, jotka oli saatu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2.1.4   Päätelmät

| (55) | Biodieselsekoitus- ja biodieselhyvitystä on pidettävä verokannustimena riippumatta siitä, suoritetaanko ne käteismaksuna (mahdollinen vain biodieselsekoitushyvityksessä) vai kuitataanko sillä verovelvoitteita (mahdollinen molemmissa verohyvityksissä). |
| --- | --- |

(55)

Biodieselsekoitus- ja biodieselhyvitystä on pidettävä verokannustimena riippumatta siitä, suoritetaanko ne käteismaksuna (mahdollinen vain biodieselsekoitushyvityksessä) vai kuitataanko sillä verovelvoitteita (mahdollinen molemmissa verohyvityksissä).

| (56) | Komissio pitää järjestelmiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea varojen suorina siirtoina (käteismaksut, mahdollinen vain biodieselsekoitushyvityksessä) ja verotulojen menetyksenä (verohyvitykset) (mahdollinen molemmissa verohyvityksissä). Kannustimista on etua niitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(56)

Komissio pitää järjestelmiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea varojen suorina siirtoina (käteismaksut, mahdollinen vain biodieselsekoitushyvityksessä) ja verotulojen menetyksenä (verohyvitykset) (mahdollinen molemmissa verohyvityksissä). Kannustimista on etua niitä saaville yrityksille.

| (57) | Järjestelmiä sovelletaan vain yrityksiin, jotka toimivat biodieselin tuotannossa, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(57)

Järjestelmiä sovelletaan vain yrityksiin, jotka toimivat biodieselin tuotannossa, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

| (58) | Koska biodieselsekoitushyvitysjärjestelmän mukaan kaikentyyppisestä biodieselistä maksetaan tukea 1 dollari gallonaa kohti, komissio katsoo, että järjestelmästä on annettu merkittävä määrä tukea vientiä harjoittaville Yhdysvaltojen biodieselin tuottajille, ja se oli edelleen ehdottomasti tärkein järjestelmä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(58)

Koska biodieselsekoitushyvitysjärjestelmän mukaan kaikentyyppisestä biodieselistä maksetaan tukea 1 dollari gallonaa kohti, komissio katsoo, että järjestelmästä on annettu merkittävä määrä tukea vientiä harjoittaville Yhdysvaltojen biodieselin tuottajille, ja se oli edelleen ehdottomasti tärkein järjestelmä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2.2   Maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitys

3.2.2.1   Oikeusperusta

| (59) | U.S.C.-lain 26 osaston 40A §:ssä säädetään maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvityksestä. |
| --- | --- |

(59)

U.S.C.-lain 26 osaston 40A §:ssä säädetään maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvityksestä.

3.2.2.2   Tukikelpoisuus

| (60) | Järjestelmää sovelletaan ainoastaan puhtaan maatalousbiodieselin pientuottajiin. Hyvitystä ei myönnetä sekoittajalle tai myyjälle, joka ostaa biodieseliä muttei tuota sitä. Pientuottajana pidetään tuottajaa, jonka tuotantokapasiteetti on enintään 60 miljoonaa gallonaa maatalousbiodieseliä vuodessa. Maatalousbiodieselin pientuottaja voi hakea 0,10 dollarin ei-palautettavaa yleistä yritystuloverohyvitystä kutakin tuotettua maatalousbiodieselgallonaa kohti. Tuottajan hyvityskelpoinen tuotanto saa olla enintään 15 miljoonaa gallonaa verovuotta kohti. Jotta tuottaja voisi hakea hyvitystä, maatalousbiodiesel on käytettävä polttoaineena, myytävä käytettäväksi polttoaineena tai käytettävä sellaisen biodiesel- ja dieselpolttoainesekoituksen tekemiseksi, jota käytetään polttoaineena tai myydään käytettäväksi polttoaineena. Maatalousbiodieselin pientuottajat voivat näin ollen yhdistää järjestelmän biodieselsekoitushyvitysjärjestelmään ja saada näin yhteensä 1,10 dollaria gallonaa kohti. Maatalousbiodieselin suurtuottajat sen sijaan voivat saada tukea ainoastaan biodieselsekoitushyvitysjärjestelmästä. |
| --- | --- |

(60)

Järjestelmää sovelletaan ainoastaan puhtaan maatalousbiodieselin pientuottajiin. Hyvitystä ei myönnetä sekoittajalle tai myyjälle, joka ostaa biodieseliä muttei tuota sitä. Pientuottajana pidetään tuottajaa, jonka tuotantokapasiteetti on enintään 60 miljoonaa gallonaa maatalousbiodieseliä vuodessa. Maatalousbiodieselin pientuottaja voi hakea 0,10 dollarin ei-palautettavaa yleistä yritystuloverohyvitystä kutakin tuotettua maatalousbiodieselgallonaa kohti. Tuottajan hyvityskelpoinen tuotanto saa olla enintään 15 miljoonaa gallonaa verovuotta kohti. Jotta tuottaja voisi hakea hyvitystä, maatalousbiodiesel on käytettävä polttoaineena, myytävä käytettäväksi polttoaineena tai käytettävä sellaisen biodiesel- ja dieselpolttoainesekoituksen tekemiseksi, jota käytetään polttoaineena tai myydään käytettäväksi polttoaineena. Maatalousbiodieselin pientuottajat voivat näin ollen yhdistää järjestelmän biodieselsekoitushyvitysjärjestelmään ja saada näin yhteensä 1,10 dollaria gallonaa kohti. Maatalousbiodieselin suurtuottajat sen sijaan voivat saada tukea ainoastaan biodieselsekoitushyvitysjärjestelmästä.

3.2.2.3   Käytännön toteutus

| (61) | Ei-palautettavaa yleistä yritystuloverohyvitystä haetaan vuosittain, kun hakija tekee veroilmoituksen. Hakijan verovuoden aikana tuottamaa kutakin biodieselgallonaa – enintään 15 miljoonaa gallonaa – kohti myönnettävällä hyvityksellä kuitataan hakijan yritystuloverovelvoitteita. Jos hakijan verovelvoite on pienempi kuin haetun hyvityksen määrä, ylijäämä voidaan siirtää seuraaville verovuosille. |
| --- | --- |

(61)

Ei-palautettavaa yleistä yritystuloverohyvitystä haetaan vuosittain, kun hakija tekee veroilmoituksen. Hakijan verovuoden aikana tuottamaa kutakin biodieselgallonaa – enintään 15 miljoonaa gallonaa – kohti myönnettävällä hyvityksellä kuitataan hakijan yritystuloverovelvoitteita. Jos hakijan verovelvoite on pienempi kuin haetun hyvityksen määrä, ylijäämä voidaan siirtää seuraaville verovuosille.

3.2.2.4   Päätelmät

| (62) | Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(62)

Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille.

| (63) | Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(63)

Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

3.2.3   Bioenergiaohjelma edistyksellisille biopolttoaineille

3.2.3.1   Oikeusperusta

| (64) | Edistyksellisiä biopolttoaineita koskevaan Yhdysvaltojen maatalousministeriön bioenergiaohjelmaan sovelletaan Farm Security and Rural Investment Act of 2002 -lain IX luvun 9005 §:ää. Ohjelman oli tarkoitus päättyä vuonna 2012, mutta sitä jatkettiin vuoteen 2013 ja vielä vuoteen 2014. The Agriculture Act of 2014 -lailla ohjelman voimassaoloaikaa jatkettiin vielä viidellä vuodella eli vuoden 2018 loppuun. |
| --- | --- |

(64)

Edistyksellisiä biopolttoaineita koskevaan Yhdysvaltojen maatalousministeriön bioenergiaohjelmaan sovelletaan Farm Security and Rural Investment Act of 2002 -lain IX luvun 9005 §:ää. Ohjelman oli tarkoitus päättyä vuonna 2012, mutta sitä jatkettiin vuoteen 2013 ja vielä vuoteen 2014. The Agriculture Act of 2014 -lailla ohjelman voimassaoloaikaa jatkettiin vielä viidellä vuodella eli vuoden 2018 loppuun.

3.2.3.2   Tukikelpoisuus

| (65) | Ohjelmasta myönnetään suoria avustuksia edistyksellisten biopolttoaineiden eli muusta kuin maissinjyvien tärkkelyksestä peräisin olevasta uusiutuvasta biomassasta valmistettujen polttoaineiden tuottajille. Määritelmään sisältyy biomassasta tuotettu biodiesel (12). Ohjelman varoista enintään 5 prosenttia voidaan jakaa tukikelpoisille tuottajille, joiden jalostuskapasiteetti on yli 150 000 000 gallonaa edistyksellistä biopolttoainetta vuodessa. Sekoittajat eivät voi saada ohjelmasta tukea. |
| --- | --- |

(65)

Ohjelmasta myönnetään suoria avustuksia edistyksellisten biopolttoaineiden eli muusta kuin maissinjyvien tärkkelyksestä peräisin olevasta uusiutuvasta biomassasta valmistettujen polttoaineiden tuottajille. Määritelmään sisältyy biomassasta tuotettu biodiesel (12). Ohjelman varoista enintään 5 prosenttia voidaan jakaa tukikelpoisille tuottajille, joiden jalostuskapasiteetti on yli 150 000 000 gallonaa edistyksellistä biopolttoainetta vuodessa. Sekoittajat eivät voi saada ohjelmasta tukea.

3.2.3.3   Käytännön toteutus

| (66) | Osallistujat saavat suoria maksuja viranomaisilta haettuaan osallistumista ohjelmaan. Tuottajien on ensin rekisteröidyttävä ja allekirjoitettava sopimus viranomaisten kanssa. Tuottajien on toimitettava maksuhakemus kunakin verovuoden neljänneksenä saadakseen maksun edistyksellisen biopolttoaineen kyseisen vuosineljänneksen tuotannosta. Maksun saa sekä tosiasiallisesta että lisääntyneestä tuotannosta. Tosiasiallisen tuotannon mukaan suoritettavat maksut lasketaan neljännesvuosittain kullakin vuosineljänneksellä tosiasiassa tuotetun edistyksellisen biopolttoaineen määrän mukaan. |
| --- | --- |

(66)

Osallistujat saavat suoria maksuja viranomaisilta haettuaan osallistumista ohjelmaan. Tuottajien on ensin rekisteröidyttävä ja allekirjoitettava sopimus viranomaisten kanssa. Tuottajien on toimitettava maksuhakemus kunakin verovuoden neljänneksenä saadakseen maksun edistyksellisen biopolttoaineen kyseisen vuosineljänneksen tuotannosta. Maksun saa sekä tosiasiallisesta että lisääntyneestä tuotannosta. Tosiasiallisen tuotannon mukaan suoritettavat maksut lasketaan neljännesvuosittain kullakin vuosineljänneksellä tosiasiassa tuotetun edistyksellisen biopolttoaineen määrän mukaan.

| (67) | Lisääntyneestä tuotannosta maksettava maksu perustuu siihen verovuonna tuotetun tukikelpoisen edistyksellisen biopolttoaineen määrään, joka ylittää edellisenä verovuonna tuotetun määrän (vuodesta 2009 lähtien). |
| --- | --- |

(67)

Lisääntyneestä tuotannosta maksettava maksu perustuu siihen verovuonna tuotetun tukikelpoisen edistyksellisen biopolttoaineen määrään, joka ylittää edellisenä verovuonna tuotetun määrän (vuodesta 2009 lähtien).

| (68) | Rahoitus jaetaan kaikkien sitä hakeneiden tuottajien kesken tuotannon Btu-arvon (13) mukaan. Rahoitus jaetaan tasan kaikkien tuottajien kesken Btu-arvon mukaan. |
| --- | --- |

(68)

Rahoitus jaetaan kaikkien sitä hakeneiden tuottajien kesken tuotannon Btu-arvon (13) mukaan. Rahoitus jaetaan tasan kaikkien tuottajien kesken Btu-arvon mukaan.

3.2.3.4   Päätelmät

| (69) | Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea suorana avustuksena. Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(69)

Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Yhdysvaltojen viranomaiset myöntävät järjestelmän kautta taloudellista tukea suorana avustuksena. Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille.

| (70) | Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(70)

Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

3.2.4   Selluloosapohjaisen biopolttoaineen tuotantohyvitys

3.2.4.1   Oikeusperusta

| (71) | Ohjelma perustettiin 1 päivänä tammikuuta 2009 vuoden 2008 Food, Conservation, and Energy Act -lailla. Ohjelmaa laajennettiin 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen samalla tavalla kuin kolmea muuta edellä esitettyä järjestelmää (ks. tarkemmin 3.4.1 kohta). Joulukuun 19 päivänä 2014 hyväksytyllä lailla (14) järjestelmä palautettiin takautuvasti käyttöön koko vuodeksi 2014, mutta yritykset voivat siirtää järjestelmästä saadun verohyvityksen 20 vuotta eteenpäin. |
| --- | --- |

(71)

Ohjelma perustettiin 1 päivänä tammikuuta 2009 vuoden 2008 Food, Conservation, and Energy Act -lailla. Ohjelmaa laajennettiin 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen samalla tavalla kuin kolmea muuta edellä esitettyä järjestelmää (ks. tarkemmin 3.4.1 kohta). Joulukuun 19 päivänä 2014 hyväksytyllä lailla (14) järjestelmä palautettiin takautuvasti käyttöön koko vuodeksi 2014, mutta yritykset voivat siirtää järjestelmästä saadun verohyvityksen 20 vuotta eteenpäin.

3.2.4.2   Tukikelpoisuus

| (72) | Järjestelmästä myönnetään 1,01 dollaria gallonaa kohti ei-palautettavana yleisenä yritystuloverohyvityksenä toisen sukupolven biopolttoaineesta, jota käytetään polttoaineena tai myydään polttoaineena käytettäväksi. Tukikelpoisia ovat tuottajat, mukaan luettuna uusiutuvasti tai toistuvasti saatavilla olevista lignoselluloosa- tai hemiselluloosamateriaaleista saadun biopolttoaineen tuottajat sekä leväpohjaisten polttoaineiden tuottajat. |
| --- | --- |

(72)

Järjestelmästä myönnetään 1,01 dollaria gallonaa kohti ei-palautettavana yleisenä yritystuloverohyvityksenä toisen sukupolven biopolttoaineesta, jota käytetään polttoaineena tai myydään polttoaineena käytettäväksi. Tukikelpoisia ovat tuottajat, mukaan luettuna uusiutuvasti tai toistuvasti saatavilla olevista lignoselluloosa- tai hemiselluloosamateriaaleista saadun biopolttoaineen tuottajat sekä leväpohjaisten polttoaineiden tuottajat.

3.2.4.3   Käytännön toteutus

| (73) | Yhdysvaltojen viranomaiset eivät toimittaneet yksityiskohtaisia lukuja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla annetuista etuuksista. Ne väittivät tietävänsä vuoden 2013 etuudet vasta lokakuuhun 2015 mennessä ja vuoden 2014 etuudet vuoteen 2016 mennessä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että järjestelmästä ei myönnetty etuuksia toisen sukupolven polttoaineena pidettävän dieselin tuottajille. Tämä johtuu siitä, että tähän mennessä tällaista dieseliä ei ole tuotettu kaupallisesti ja tuotetut ja markkinoilla myydyt määrät ovat kohtalaisen vähäisiä. |
| --- | --- |

(73)

Yhdysvaltojen viranomaiset eivät toimittaneet yksityiskohtaisia lukuja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla annetuista etuuksista. Ne väittivät tietävänsä vuoden 2013 etuudet vasta lokakuuhun 2015 mennessä ja vuoden 2014 etuudet vuoteen 2016 mennessä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että järjestelmästä ei myönnetty etuuksia toisen sukupolven polttoaineena pidettävän dieselin tuottajille. Tämä johtuu siitä, että tähän mennessä tällaista dieseliä ei ole tuotettu kaupallisesti ja tuotetut ja markkinoilla myydyt määrät ovat kohtalaisen vähäisiä.

3.2.4.4   Päätelmät

| (74) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että järjestelmästä ei myönnetty etuuksia biodieselin tuottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eikä se analysoinut järjestelmän vaikutuksia tuetun tuonnin mahdollisen jatkumiseen ja/tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(74)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että järjestelmästä ei myönnetty etuuksia biodieselin tuottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eikä se analysoinut järjestelmän vaikutuksia tuetun tuonnin mahdollisen jatkumiseen ja/tai toistumiseen.

3.3   Tuettu tuonti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla – Osavaltion järjestelmät

3.3.1   Floridan biopolttoaineinvestointien verohyvitys

3.3.1.1   Oikeusperusta

| (75) | Tämän Floridan maatalous- ja kuluttajapalveluministeriön (Florida Department of Agriculture and Consumer Services) hallinnoiman järjestelmän oikeusperusta on Florida Statutes -lain 220.192 §. |
| --- | --- |

(75)

Tämän Floridan maatalous- ja kuluttajapalveluministeriön (Florida Department of Agriculture and Consumer Services) hallinnoiman järjestelmän oikeusperusta on Florida Statutes -lain 220.192 §.

3.3.1.2   Tukikelpoisuus

| (76) | Uusiutuvaan energiaan tehtävien teknologisten investointien verohyvitysohjelmasta myönnetään vuotuinen yritysverohyvitys kaikille tukikelpoisille yhtiöille kaikista 1 päivän heinäkuuta 2012 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välillä aiheutuneista pääoma-, toiminta- ja ylläpitokustannuksista sekä tutkimus- ja kehittämiskustannuksista, jotka liittyvät biodieselin, etanolin ja muiden uusiutuvien polttoaineiden tuotantoon, varastointiin ja jakeluun Floridan osavaltiossa. |
| --- | --- |

(76)

Uusiutuvaan energiaan tehtävien teknologisten investointien verohyvitysohjelmasta myönnetään vuotuinen yritysverohyvitys kaikille tukikelpoisille yhtiöille kaikista 1 päivän heinäkuuta 2012 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välillä aiheutuneista pääoma-, toiminta- ja ylläpitokustannuksista sekä tutkimus- ja kehittämiskustannuksista, jotka liittyvät biodieselin, etanolin ja muiden uusiutuvien polttoaineiden tuotantoon, varastointiin ja jakeluun Floridan osavaltiossa.

3.3.1.3   Käytännön toteutus

| (77) | Verohyvitystä on haettava ministeriöltä viimeistään 1 päivänä marraskuuta kunakin vuonna, ja hakemukset tutkitaan saapumisjärjestyksessä. Hakemuksiin on sisällytettävä kaikkien tukikelpoisten kustannusten perusteena olevat asiakirjat. Hakijoiden on myös toimitettava tiivistelmä, jossa kuvataan materiaalien käyttöä biodieselin (B10–B100), etanolin (E10–E100) ja muiden uusiutuvien polttoaineiden tuotantoon, varastointiin ja jakeluun Floridassa liittyvissä investoinneissa. Lisäksi hakijoiden on toimitettava täytetyn hakemuksen yhteydessä kuvaus hankkeen taloudellisesta vaikutuksesta Floridaan. |
| --- | --- |

(77)

Verohyvitystä on haettava ministeriöltä viimeistään 1 päivänä marraskuuta kunakin vuonna, ja hakemukset tutkitaan saapumisjärjestyksessä. Hakemuksiin on sisällytettävä kaikkien tukikelpoisten kustannusten perusteena olevat asiakirjat. Hakijoiden on myös toimitettava tiivistelmä, jossa kuvataan materiaalien käyttöä biodieselin (B10–B100), etanolin (E10–E100) ja muiden uusiutuvien polttoaineiden tuotantoon, varastointiin ja jakeluun Floridassa liittyvissä investoinneissa. Lisäksi hakijoiden on toimitettava täytetyn hakemuksen yhteydessä kuvaus hankkeen taloudellisesta vaikutuksesta Floridaan.

| (78) | Järjestelmästä myönnetään vuotuinen yritysverohyvitys, joka on enintään 75 prosenttia (enintään 1 miljoona dollaria veronmaksajaa ja yhteensä 10 miljoonaa dollaria osavaltion verovuotta kohti) kaikista pääoma-, toiminta- ja ylläpitokustannuksista sekä tutkimus- ja kehittämiskustannuksista, jotka liittyvät biodieselin, etanolin ja muiden uusiutuvien polttoaineiden tuotantoon, varastointiin ja jakeluun osavaltiossa. Hyvitys on enintään 1 miljoona dollaria veronmaksajaa kohti, ja käyttämätön määrä voidaan siirtää eteenpäin ja käyttää verovuosina 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2018 välillä, jonka jälkeen hyvityksensiirto päättyy eikä sitä voi enää käyttää. |
| --- | --- |

(78)

Järjestelmästä myönnetään vuotuinen yritysverohyvitys, joka on enintään 75 prosenttia (enintään 1 miljoona dollaria veronmaksajaa ja yhteensä 10 miljoonaa dollaria osavaltion verovuotta kohti) kaikista pääoma-, toiminta- ja ylläpitokustannuksista sekä tutkimus- ja kehittämiskustannuksista, jotka liittyvät biodieselin, etanolin ja muiden uusiutuvien polttoaineiden tuotantoon, varastointiin ja jakeluun osavaltiossa. Hyvitys on enintään 1 miljoona dollaria veronmaksajaa kohti, ja käyttämätön määrä voidaan siirtää eteenpäin ja käyttää verovuosina 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2018 välillä, jonka jälkeen hyvityksensiirto päättyy eikä sitä voi enää käyttää.

3.3.1.4   Päätelmät

| (79) | Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Floridan osavaltio myöntää järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(79)

Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Floridan osavaltio myöntää järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille.

| (80) | Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä ja muuntyyppistä polttoainetta, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(80)

Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä ja muuntyyppistä polttoainetta, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

3.3.2   Iowan biodieseltuottajien veropalautus

3.3.2.1   Oikeusperusta

| (81) | Tämän Iowan valtiovarainministeriön (Iowa Department of Revenue) hallinnoiman järjestelmän oikeusperusta on Iowa Code -säännöstön 423.4(9) §. |
| --- | --- |

(81)

Tämän Iowan valtiovarainministeriön (Iowa Department of Revenue) hallinnoiman järjestelmän oikeusperusta on Iowa Code -säännöstön 423.4(9) §.

3.3.2.2   Tukikelpoisuus

| (82) | Tuottajan on oltava biodieselin valmistaja, joka on rekisteröitynyt Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirastossa liittovaltion säännöstön (40 C.F.R., 79.4 §) mukaisesti, Biodieselin on oltava tarkoitettu käytettäväksi biodieselsekoituksessa Iowa Code -säännöstön 214A.2 §:n mukaisesti. Biodiesel on tuotettava Iowassa. |
| --- | --- |

(82)

Tuottajan on oltava biodieselin valmistaja, joka on rekisteröitynyt Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirastossa liittovaltion säännöstön (40 C.F.R., 79.4 §) mukaisesti, Biodieselin on oltava tarkoitettu käytettäväksi biodieselsekoituksessa Iowa Code -säännöstön 214A.2 §:n mukaisesti. Biodiesel on tuotettava Iowassa.

3.3.2.3   Käytännön toteutus

| (83) | Tukikelpoisten biodieselin tuottajien on esitettävä palautushakemus, jossa esitetään tiedot vuosineljänneksen aikana tuotetun biodieselin gallonamääristä. Valtiovarainministeriö tutkii palautushakemukset, ja jos hakemus hyväksytään, biodieselin tuottajalle myönnetään palautussekki. |
| --- | --- |

(83)

Tukikelpoisten biodieselin tuottajien on esitettävä palautushakemus, jossa esitetään tiedot vuosineljänneksen aikana tuotetun biodieselin gallonamääristä. Valtiovarainministeriö tutkii palautushakemukset, ja jos hakemus hyväksytään, biodieselin tuottajalle myönnetään palautussekki.

| (84) | Palautushakemukset toimitetaan kunkin vuoden huhti-, heinä-, loka- ja tammikuussa, ja palautussekit myönnetään kunkin vuoden touko-, elo-, marras- ja helmikuussa. |
| --- | --- |

(84)

Palautushakemukset toimitetaan kunkin vuoden huhti-, heinä-, loka- ja tammikuussa, ja palautussekit myönnetään kunkin vuoden touko-, elo-, marras- ja helmikuussa.

| (85) | Ohjelmasta myönnetään palautusta 0,033 dollaria Iowassa tuotettua biodieselgallonaa kohti (0,03 USD vuonna 2012, 0,025 USD vuonna 2013 ja 0,02 USD vuosina 2014–2017). Palautus myönnetään vain kussakin laitoksessa tuotetusta ensimmäisestä 25 miljoonasta gallonasta. |
| --- | --- |

(85)

Ohjelmasta myönnetään palautusta 0,033 dollaria Iowassa tuotettua biodieselgallonaa kohti (0,03 USD vuonna 2012, 0,025 USD vuonna 2013 ja 0,02 USD vuosina 2014–2017). Palautus myönnetään vain kussakin laitoksessa tuotetusta ensimmäisestä 25 miljoonasta gallonasta.

3.3.2.4   Päätelmät

| (86) | Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Iowan osavaltio myöntää järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(86)

Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Iowan osavaltio myöntää järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille.

| (87) | Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä ja muuntyyppistä polttoainetta, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(87)

Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä ja muuntyyppistä polttoainetta, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

3.3.3   Kansasin biodieseltuottajien kannustinrahasto

3.3.3.1   Oikeusperusta

| (88) | Tämän Kansasin valtiovarainministeriön hallinnoiman järjestelmän oikeusperustana ovat Kansas Statutes Annotated (K.S.A.) -lait 79–34,155-79-34,159 sekä Kansas Administrative Regulations (K.A.R.) -asetukset 92-27-1–92-27-5. Järjestelmän voimassaolo päättyy 1 päivänä heinäkuuta 2016. |
| --- | --- |

(88)

Tämän Kansasin valtiovarainministeriön hallinnoiman järjestelmän oikeusperustana ovat Kansas Statutes Annotated (K.S.A.) -lait 79–34,155-79-34,159 sekä Kansas Administrative Regulations (K.A.R.) -asetukset 92-27-1–92-27-5. Järjestelmän voimassaolo päättyy 1 päivänä heinäkuuta 2016.

3.3.3.2   Tukikelpoisuus

| (89) | Kansasin biodieseltuottajien kannustinrahastosta annetaan suorana avustuksena 0,30 dollaria gallonaa kohti Kansasin osavaltioon sijoittautuneille biodieselin tuottajille. Kannustinmaksut riippuvat käytettävissä olevista varoista, ja ne jaetaan suhteutetusti tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

(89)

Kansasin biodieseltuottajien kannustinrahastosta annetaan suorana avustuksena 0,30 dollaria gallonaa kohti Kansasin osavaltioon sijoittautuneille biodieselin tuottajille. Kannustinmaksut riippuvat käytettävissä olevista varoista, ja ne jaetaan suhteutetusti tarpeen mukaan.

| (90) | Järjestelmä ei ole saanut riittävästi rahoitusta viime vuosina, ja tässä vaiheessa rahoitusta on suunnitteilla vain 1 päivään heinäkuuta 2015 asti. Järjestelmä ei saanut rahoitusta myöskään 1 päivän heinäkuuta 2014 jälkeen. Järjestelmästä myönnettiin etuuksia kuitenkin useille yhdysvaltalaisille tuottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ei ole myöskään mahdotonta, että osa lainsäädännössä säädetystä kokonaismäärästä (875 000 dollaria vuosineljännestä kohti) tai koko määrä voitaisiin myöntää järjestelmään 1 päivän heinäkuuta 2015 jälkeen. |
| --- | --- |

(90)

Järjestelmä ei ole saanut riittävästi rahoitusta viime vuosina, ja tässä vaiheessa rahoitusta on suunnitteilla vain 1 päivään heinäkuuta 2015 asti. Järjestelmä ei saanut rahoitusta myöskään 1 päivän heinäkuuta 2014 jälkeen. Järjestelmästä myönnettiin etuuksia kuitenkin useille yhdysvaltalaisille tuottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ei ole myöskään mahdotonta, että osa lainsäädännössä säädetystä kokonaismäärästä (875 000 dollaria vuosineljännestä kohti) tai koko määrä voitaisiin myöntää järjestelmään 1 päivän heinäkuuta 2015 jälkeen.

3.3.3.3   Päätelmät

| (91) | Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Kansasin osavaltio myöntää järjestelmän kautta taloudellista tukea suorana avustuksena. Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(91)

Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Kansasin osavaltio myöntää järjestelmän kautta taloudellista tukea suorana avustuksena. Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille.

| (92) | Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä ja muuntyyppistä polttoainetta, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(92)

Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä ja muuntyyppistä polttoainetta, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

3.3.4   Kentuckyn biodieseltuotannon verohyvitys

3.3.4.1   Oikeusperusta

| (93) | Tämän Kentuckyn valtiovarainministeriön hallinnoiman järjestelmän oikeusperustana ovat Kentucky Revised Statues (KRS) -laki 154.27 ja Kentucky Administrative Regulations (KAR) -asetus 307 KAR 1:04. |
| --- | --- |

(93)

Tämän Kentuckyn valtiovarainministeriön hallinnoiman järjestelmän oikeusperustana ovat Kentucky Revised Statues (KRS) -laki 154.27 ja Kentucky Administrative Regulations (KAR) -asetus 307 KAR 1:04.

3.3.4.2   Tukikelpoisuus

| (94) | Kaikki Kentuckyyn fyysisesti sijoittautuneet biodieselin tuottajat ja sekoittajat tai uusiutuvan dieselin tuottajat ovat oikeutettuja tuotantoverohyvitykseen. |
| --- | --- |

(94)

Kaikki Kentuckyyn fyysisesti sijoittautuneet biodieselin tuottajat ja sekoittajat tai uusiutuvan dieselin tuottajat ovat oikeutettuja tuotantoverohyvitykseen.

3.3.4.3   Käytännön toteutus

| (95) | Tukikelpoisen hakijan on toimitettava valtiovarainministeriöön hakemus viimeistään edeltävän kalenterivuoden 15 päivänä tammikuuta. Hakijan on toimitettava näyttöä siitä, että tuotettu biodiesel täyttää tietyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(95)

Tukikelpoisen hakijan on toimitettava valtiovarainministeriöön hakemus viimeistään edeltävän kalenterivuoden 15 päivänä tammikuuta. Hakijan on toimitettava näyttöä siitä, että tuotettu biodiesel täyttää tietyt vaatimukset.

| (96) | Verohyvityksen hakijan on liitettävä ministeriön myöntämä hyvitystodistus siihen veroilmoitukseen, josta verohyvitystä haetaan. |
| --- | --- |

(96)

Verohyvityksen hakijan on liitettävä ministeriön myöntämä hyvitystodistus siihen veroilmoitukseen, josta verohyvitystä haetaan.

| (97) | Hyvitys on yksi dollari biodieselin tuottajan tuottamaa biodieselgallonaa kohti, yksi dollari biodieselin sekoittajan sekoitusprosessissa käyttämää biodieselgallonaa kohti ja yksi dollari uusiutuvan dieselin tuottajan tuottamaa (biomassasta valmistetun) uusiutuvan dieselin gallonaa kohti, paitsi jos kaikkien biodieselin tuottajien ja sekoittajien ja uusiutuvan dieselin tuottajien osalta hyväksytyn hyvityksen kokonaismäärä ylittää vuotuisen biodieselille ja uusiutuvalle dieselille myönnettävän verohyvityksen ylärajan. |
| --- | --- |

(97)

Hyvitys on yksi dollari biodieselin tuottajan tuottamaa biodieselgallonaa kohti, yksi dollari biodieselin sekoittajan sekoitusprosessissa käyttämää biodieselgallonaa kohti ja yksi dollari uusiutuvan dieselin tuottajan tuottamaa (biomassasta valmistetun) uusiutuvan dieselin gallonaa kohti, paitsi jos kaikkien biodieselin tuottajien ja sekoittajien ja uusiutuvan dieselin tuottajien osalta hyväksytyn hyvityksen kokonaismäärä ylittää vuotuisen biodieselille ja uusiutuvalle dieselille myönnettävän verohyvityksen ylärajan.

| (98) | Yhdistetty vuotuinen biodieselin ja uusiutuvan dieselin verohyvityksen yläraja vuosina 2013 ja 2014 oli 10 miljoonaa dollaria (KRS 141.422 (1)(c)). |
| --- | --- |

(98)

Yhdistetty vuotuinen biodieselin ja uusiutuvan dieselin verohyvityksen yläraja vuosina 2013 ja 2014 oli 10 miljoonaa dollaria (KRS 141.422 (1)(c)).

| (99) | Jos kaikkien biodieselin tuottajien ja sekoittajien ja uusiutuvan dieselin tuottajien osalta hyväksytyn hyvityksen kokonaismäärä ylittää vuotuisen biodieselille ja uusiutuvalle dieselille myönnettävän verohyvityksen ylärajan, ministeriö määrittää hyvityksen määrän, jonka kukin biodieselin tuottaja ja sekoittaja ja uusiutuvan dieselin tuottaja saa kertomalla vuotuisen biodieselille ja uusiutuvalle dieselille myönnettävän verohyvityksen ylärajan murtoluvulla, jonka osoittajana on biodieselin tuottajien ja sekoittajien ja uusiutuvan dieselin tuottajien osalta hyväksytyn hyvityksen määrä ja nimittäjänä kaikkien biodieselin tuottajien ja sekoittajien ja uusiutuvan dieselin tuottajien osalta hyväksytyn hyvityksen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(99)

Jos kaikkien biodieselin tuottajien ja sekoittajien ja uusiutuvan dieselin tuottajien osalta hyväksytyn hyvityksen kokonaismäärä ylittää vuotuisen biodieselille ja uusiutuvalle dieselille myönnettävän verohyvityksen ylärajan, ministeriö määrittää hyvityksen määrän, jonka kukin biodieselin tuottaja ja sekoittaja ja uusiutuvan dieselin tuottaja saa kertomalla vuotuisen biodieselille ja uusiutuvalle dieselille myönnettävän verohyvityksen ylärajan murtoluvulla, jonka osoittajana on biodieselin tuottajien ja sekoittajien ja uusiutuvan dieselin tuottajien osalta hyväksytyn hyvityksen määrä ja nimittäjänä kaikkien biodieselin tuottajien ja sekoittajien ja uusiutuvan dieselin tuottajien osalta hyväksytyn hyvityksen kokonaismäärä.

3.3.4.4   Päätelmät

| (100) | Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Kentuckyn osavaltio myöntää järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille. |
| --- | --- |

(100)

Komissio pitää järjestelmää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna tukena, koska Kentuckyn osavaltio myöntää järjestelmän kautta taloudellista tukea verotulojen menetyksenä (verohyvitykset). Kannustimesta on etua sitä saaville yrityksille.

| (101) | Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä ja muuntyyppistä polttoainetta, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(101)

Järjestelmää sovelletaan vain yrityksiin, jotka tuottavat biodieseliä ja muuntyyppistä polttoainetta, minkä vuoksi sitä pidetään perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena.

3.4   Tuetun tuonnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys

| (102) | Tärkein järjestelmä oli edelleen biodieselsekoitushyvitysjärjestelmä, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin. Järjestelmä oli voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2014. Jäljempänä analysoidaan sen lainsäädännöllistä kehitystä ja todennäköisyyttä sen käyttöönottoon uudelleen samoin kuin biodieselhyvitystä sekä maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitystä. |
| --- | --- |

(102)

Tärkein järjestelmä oli edelleen biodieselsekoitushyvitysjärjestelmä, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin. Järjestelmä oli voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2014. Jäljempänä analysoidaan sen lainsäädännöllistä kehitystä ja todennäköisyyttä sen käyttöönottoon uudelleen samoin kuin biodieselhyvitystä sekä maatalousbiodieselin pientuottajien tuloverohyvitystä.

3.4.1   Kolmen liittovaltion järjestelmän päättyminen ja jatkaminen

| (103) | Kolme liittovaltion järjestelmää (biodieselsekoitushyvitys, biodieselhyvitys ja maatalousbiodieselin pientuottajien hyvitys) perustettiin American Jobs Creation Act of 2004 -lailla (15), ja ne tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005. Niiden voimassaolon piti päättyä 31 päivänä joulukuuta 2008. Tämän jälkeen niiden voimassaoloaikojen on ollut määrä päättyä ja niitä on jatkettu neljä kertaa:






  i) | Ensimmäinen voimassaolon jatko oli 31 päivään joulukuuta 2009, ja se pantiin täytäntöön 3 päivänä lokakuuta 2008 allekirjoitetulla Public Law 110–343 -lailla (”Emergency Economic Stabilization Act of 2008: Division B – Energy Improvement and Extension Act of 2008”). |
| --- | --- | --- |

(103)

Kolme liittovaltion järjestelmää (biodieselsekoitushyvitys, biodieselhyvitys ja maatalousbiodieselin pientuottajien hyvitys) perustettiin American Jobs Creation Act of 2004 -lailla (15), ja ne tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005. Niiden voimassaolon piti päättyä 31 päivänä joulukuuta 2008. Tämän jälkeen niiden voimassaoloaikojen on ollut määrä päättyä ja niitä on jatkettu neljä kertaa:

i)

Ensimmäinen voimassaolon jatko oli 31 päivään joulukuuta 2009, ja se pantiin täytäntöön 3 päivänä lokakuuta 2008 allekirjoitetulla Public Law 110–343 -lailla (”Emergency Economic Stabilization Act of 2008: Division B – Energy Improvement and Extension Act of 2008”).

| ii) | Toinen voimassaolon jatko oli 31 päivään joulukuuta 2011, ja se pantiin täytäntöön 17 päivänä joulukuuta 2010 allekirjoitetulla Public Law 111–312 -lailla (”Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act of 2010”). |
| --- | --- |

ii)

Toinen voimassaolon jatko oli 31 päivään joulukuuta 2011, ja se pantiin täytäntöön 17 päivänä joulukuuta 2010 allekirjoitetulla Public Law 111–312 -lailla (”Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act of 2010”).

| iii) | Kolmas voimassaolon jatko oli 31 päivään joulukuuta 2013 (se kattoi takautuvasti myös vuoden 2012), ja se pantiin täytäntöön 2 päivänä tammikuuta 2013 allekirjoitetulla Public Law 112–240 -lailla (”American Taxpayer Relief Act of 2012”). |
| --- | --- |

iii)

Kolmas voimassaolon jatko oli 31 päivään joulukuuta 2013 (se kattoi takautuvasti myös vuoden 2012), ja se pantiin täytäntöön 2 päivänä tammikuuta 2013 allekirjoitetulla Public Law 112–240 -lailla (”American Taxpayer Relief Act of 2012”).

| iv) | Neljäs ja viimeisin voimassaolon jatko oli 31 päivään joulukuuta 2014, ja se pantiin täytäntöön Tax Increase Prevention Act of 2014 -lailla, jonka Yhdysvaltojen presidentti allekirjoitti 19 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

iv)

Neljäs ja viimeisin voimassaolon jatko oli 31 päivään joulukuuta 2014, ja se pantiin täytäntöön Tax Increase Prevention Act of 2014 -lailla, jonka Yhdysvaltojen presidentti allekirjoitti 19 päivänä joulukuuta 2014.

| (104) | Nämä kolme liittovaltion järjestelmää on koko olemassaolonsa aikana palautettu toistuvasti käyttöön ja lisäksi kahteen kertaan (vuosina 2013 ja 2014) myös takautuvasti 11 kuukautta voimassaolonsa päättymisen jälkeen. Sen vuoksi nämä kolme liittovaltion järjestelmää ovat käyttöönotostaan vuodesta 2005 lähtien vuoden 2014 loppuun asti olleen koko ajan yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien käytettävissä joko järjestelmien voimassaolon jatkamisen tai takautuvan jatkamisen kautta. |
| --- | --- |

(104)

Nämä kolme liittovaltion järjestelmää on koko olemassaolonsa aikana palautettu toistuvasti käyttöön ja lisäksi kahteen kertaan (vuosina 2013 ja 2014) myös takautuvasti 11 kuukautta voimassaolonsa päättymisen jälkeen. Sen vuoksi nämä kolme liittovaltion järjestelmää ovat käyttöönotostaan vuodesta 2005 lähtien vuoden 2014 loppuun asti olleen koko ajan yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien käytettävissä joko järjestelmien voimassaolon jatkamisen tai takautuvan jatkamisen kautta.

| (105) | Vuoden 2014 rahoitus maksetaan edunsaajille vuoden 2015 jälkipuoliskolla (16), koska takautuvasti käyttöön otetun ohjelman hakumääräaika pidennettiin 8 päivään elokuuta 2015. |
| --- | --- |

(105)

Vuoden 2014 rahoitus maksetaan edunsaajille vuoden 2015 jälkipuoliskolla (16), koska takautuvasti käyttöön otetun ohjelman hakumääräaika pidennettiin 8 päivään elokuuta 2015.

3.4.2   Kolmesta liittovaltion järjestelmästä saatavan tuen toistumisen todennäköisyys

| (106) | Komissio pitää erittäin todennäköisenä, että kolme liittovaltion järjestelmää palautetaan käyttöön lähiaikoina, myös takautuvasti 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen, seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(106)

Komissio pitää erittäin todennäköisenä, että kolme liittovaltion järjestelmää palautetaan käyttöön lähiaikoina, myös takautuvasti 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen, seuraavista syistä:

| (107) | Edellä 3.4.1 kohdassa kuvatut aiemmat neljä järjestelmien käyttöönpalautusta osoittavat, että kyseessä on vakiintunut käytäntö. |
| --- | --- |

(107)

Edellä 3.4.1 kohdassa kuvatut aiemmat neljä järjestelmien käyttöönpalautusta osoittavat, että kyseessä on vakiintunut käytäntö.

| (108) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti, ettei ole olemassa mitään vakiintunutta käytäntöä, jonka mukaan järjestelmät palautetaan käyttöön, koska aiemmat kaksi järjestelmän käyttöönpalautusta koskivat mennyttä, eivät tulevaa. Tällä perusteella NBB totesi, että jos on käytäntö, joka voitaisiin toistaa vuonna 2015, järjestelmä voitaisiin palauttaa käyttöön vuodeksi 2015 muttei vuodeksi 2016. Väitteen mukaan ei ole mahdollista ennustaa riittävällä todennäköisyydellä, että biodieselin tuotanto Yhdysvalloissa hyötyisi biodieselin sekoitushyvityksestä, kun se myydään vuonna 2016. |
| --- | --- |

(108)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti, ettei ole olemassa mitään vakiintunutta käytäntöä, jonka mukaan järjestelmät palautetaan käyttöön, koska aiemmat kaksi järjestelmän käyttöönpalautusta koskivat mennyttä, eivät tulevaa. Tällä perusteella NBB totesi, että jos on käytäntö, joka voitaisiin toistaa vuonna 2015, järjestelmä voitaisiin palauttaa käyttöön vuodeksi 2015 muttei vuodeksi 2016. Väitteen mukaan ei ole mahdollista ennustaa riittävällä todennäköisyydellä, että biodieselin tuotanto Yhdysvalloissa hyötyisi biodieselin sekoitushyvityksestä, kun se myydään vuonna 2016.

| (109) | NBB:n väite on virheellinen ja olisi sen vuoksi hylättävä. Vain järjestelmän viimeinen käyttöönpalautus kattoi pelkästään menneen kauden (vuoden 2014), kun taas kaikki aiemmat käyttöönpalautukset koskivat myös tulevia kausia. Esimerkiksi 2 päivänä tammikuuta 2013 tehty käyttöönpalautus kattoi taannehtivasti vuoden 2012 mutta myös koko vuoden 2013. Samoin vuosina 2008 ja 2010 tehdyt järjestelmän pidennykset kattoivat myös vuoden 2009 ja 2011. Näin ollen järjestelmien takautuvaa käyttöönpalautusta koskevan käytännön lisäksi kaikissa aiemmissa käyttöönpalautuksissa (vuonna 2014 tapahtunutta lukuun ottamatta) katettiin myös järjestelmän toiminnan tulevia kausia. Joka tapauksessa on merkityksetöntä, kattaisiko järjestelmän seuraava käyttöönpalautus vain vuoden 2015 vai myös vuoden 2016. Tähän mennessä aiempien käyttöönpalautusten tuloksena tuki jatkui, eikä mikään viittaa siihen, että tällainen käytäntö loppuisi. Sen vuoksi on todennäköistä, että vuosi 2016 (ja useat seuraavat vuodet) katettaisiin takautuvasti tulevilla käyttöönpalautuksilla, kun otetaan huomioon seuraavat tekijät:






  i) | vakiintunut käytäntö järjestelmien käyttöön palauttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

(109)

NBB:n väite on virheellinen ja olisi sen vuoksi hylättävä. Vain järjestelmän viimeinen käyttöönpalautus kattoi pelkästään menneen kauden (vuoden 2014), kun taas kaikki aiemmat käyttöönpalautukset koskivat myös tulevia kausia. Esimerkiksi 2 päivänä tammikuuta 2013 tehty käyttöönpalautus kattoi taannehtivasti vuoden 2012 mutta myös koko vuoden 2013. Samoin vuosina 2008 ja 2010 tehdyt järjestelmän pidennykset kattoivat myös vuoden 2009 ja 2011. Näin ollen järjestelmien takautuvaa käyttöönpalautusta koskevan käytännön lisäksi kaikissa aiemmissa käyttöönpalautuksissa (vuonna 2014 tapahtunutta lukuun ottamatta) katettiin myös järjestelmän toiminnan tulevia kausia. Joka tapauksessa on merkityksetöntä, kattaisiko järjestelmän seuraava käyttöönpalautus vain vuoden 2015 vai myös vuoden 2016. Tähän mennessä aiempien käyttöönpalautusten tuloksena tuki jatkui, eikä mikään viittaa siihen, että tällainen käytäntö loppuisi. Sen vuoksi on todennäköistä, että vuosi 2016 (ja useat seuraavat vuodet) katettaisiin takautuvasti tulevilla käyttöönpalautuksilla, kun otetaan huomioon seuraavat tekijät:

i)

vakiintunut käytäntö järjestelmien käyttöön palauttamiseksi;

| ii) | 116–120 kappaleessa vahvistettu tosiseikka, jonka mukaan biodieselin hinta Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ei ole muuttunut sen jälkeen, kun aiemmat järjestelmät päättyivät; |
| --- | --- |

ii)

116–120 kappaleessa vahvistettu tosiseikka, jonka mukaan biodieselin hinta Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ei ole muuttunut sen jälkeen, kun aiemmat järjestelmät päättyivät;

| iii) | järjestelmien rahoituksen jatkuminen aiemmin; ja |
| --- | --- |

iii)

järjestelmien rahoituksen jatkuminen aiemmin; ja

| iv) | se, että vaikka järjestelmät lakkautettaisiin, niitä olisi vähennettävä asteittain. |
| --- | --- |

iv)

se, että vaikka järjestelmät lakkautettaisiin, niitä olisi vähennettävä asteittain.

| (110) | NBB esitti lukuisia väitteitä sen tueksi, että kolmen liittovaltion järjestelmän palauttaminen käyttöön olisi mahdollista muttei todennäköistä. Ensinnäkin se siteerasi kansainvälistä puhtaiden liikennejärjestelmien neuvostoa (ICCT), joka väitteen mukaan oli todennut, ettei ole mitään näyttöä siitä, että biodiesel tarvitsisi edelleen verohyvitystä. |
| --- | --- |

(110)

NBB esitti lukuisia väitteitä sen tueksi, että kolmen liittovaltion järjestelmän palauttaminen käyttöön olisi mahdollista muttei todennäköistä. Ensinnäkin se siteerasi kansainvälistä puhtaiden liikennejärjestelmien neuvostoa (ICCT), joka väitteen mukaan oli todennut, ettei ole mitään näyttöä siitä, että biodiesel tarvitsisi edelleen verohyvitystä.

| (111) | Toiseksi NBB toi esiin, että tuoretta Biodiesel Tax Incentive Reform and Extension Act of 2014 -lakia (tunnetaan myös nimellä Draft Bill 2021), jossa ehdotetaan biodieselin tulo- ja valmistusverohyvityksen jatkamista 31 päivään joulukuuta 2017, ei hyväksytty kongressissa. NBB väitti, että myöskään edustajainhuoneen ei odoteta esittävän tai hyväksyvän vuonna 2015 lainsäädäntöä, jolla jatkettaisiin biodiesel(sekoitus)hyvitystä. |
| --- | --- |

(111)

Toiseksi NBB toi esiin, että tuoretta Biodiesel Tax Incentive Reform and Extension Act of 2014 -lakia (tunnetaan myös nimellä Draft Bill 2021), jossa ehdotetaan biodieselin tulo- ja valmistusverohyvityksen jatkamista 31 päivään joulukuuta 2017, ei hyväksytty kongressissa. NBB väitti, että myöskään edustajainhuoneen ei odoteta esittävän tai hyväksyvän vuonna 2015 lainsäädäntöä, jolla jatkettaisiin biodiesel(sekoitus)hyvitystä.

| (112) | Ensimmäinen väite koskee ICCT:n 31 päivänä heinäkuuta 2014 esittämää toteamusta. Yhdysvaltojen viranomaiset eivät kuitenkaan noudattaneet tätä neuvoa vaan jatkoivat järjestelmän voimassaoloa vuoden loppuun. Tämän vuoksi ICCT:n lausunnolle ei pitäisi antaa kovin suurta painoarvoa arvioitaessa tulevien käyttöönpalautusten todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(112)

Ensimmäinen väite koskee ICCT:n 31 päivänä heinäkuuta 2014 esittämää toteamusta. Yhdysvaltojen viranomaiset eivät kuitenkaan noudattaneet tätä neuvoa vaan jatkoivat järjestelmän voimassaoloa vuoden loppuun. Tämän vuoksi ICCT:n lausunnolle ei pitäisi antaa kovin suurta painoarvoa arvioitaessa tulevien käyttöönpalautusten todennäköisyyttä.

| (113) | Toisesta väitteestä voidaan todeta, että vuosien 2013–2014 kongressi ei hyväksynyt Draft Bill 2021 -lakiesitystä (17), eikä edustajainhuone ole hyväksynyt verokannustimien pidennystä. Kongressille kuitenkin esiteltiin 21 päivänä toukokuuta 2015 uusi lakiluonnos, jossa ehdotetaan kolmen tukijärjestelmän jatkamista 31 päivän joulukuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi ajaksi (18). Sen vuoksi on virheellistä väittää, että Yhdysvaltojen lainsäädäntöjärjestelmässä ei parhaillaan keskusteltaisi asiaan liittyvästä lainsäädäntöehdotuksesta. Vaikka uutta lakia ei hyväksyttäisikään, kokemukset ovat osoittaneet, että Yhdysvaltojen lainsäädäntöjärjestelmässä on mahdollista, että lakia ehdotetaan ja se hyväksytään vain 18 päivässä. Yhdysvaltojen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Tax Increase Prevention Act of 2014 -laki esitettiin ensimmäistä kertaa Yhdysvaltojen edustajainhuoneelle 1 päivänä joulukuuta 2014, ja lainsäädäntömenettelyn viimeinen vaihe koitti jo 18 päivää myöhemmin, kun presidentti Obama hyväksyi lain allekirjoituksellaan 19 päivänä joulukuuta 2014. Kun lisäksi otetaan huomioon, että Yhdysvaltojen oikeusjärjestelmässä tällaisia pidennyksiä voidaan soveltaa takautuvasti – esimerkkinä vuoden 2013 käyttöönpalautus, joka kattoi takautuvasti myös vuoden 2012 – uusi pidennys voidaan hyväksyä myös vuoden 2015 jälkeen. |
| --- | --- |

(113)

Toisesta väitteestä voidaan todeta, että vuosien 2013–2014 kongressi ei hyväksynyt Draft Bill 2021 -lakiesitystä (17), eikä edustajainhuone ole hyväksynyt verokannustimien pidennystä. Kongressille kuitenkin esiteltiin 21 päivänä toukokuuta 2015 uusi lakiluonnos, jossa ehdotetaan kolmen tukijärjestelmän jatkamista 31 päivän joulukuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2016 väliseksi ajaksi (18). Sen vuoksi on virheellistä väittää, että Yhdysvaltojen lainsäädäntöjärjestelmässä ei parhaillaan keskusteltaisi asiaan liittyvästä lainsäädäntöehdotuksesta. Vaikka uutta lakia ei hyväksyttäisikään, kokemukset ovat osoittaneet, että Yhdysvaltojen lainsäädäntöjärjestelmässä on mahdollista, että lakia ehdotetaan ja se hyväksytään vain 18 päivässä. Yhdysvaltojen viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Tax Increase Prevention Act of 2014 -laki esitettiin ensimmäistä kertaa Yhdysvaltojen edustajainhuoneelle 1 päivänä joulukuuta 2014, ja lainsäädäntömenettelyn viimeinen vaihe koitti jo 18 päivää myöhemmin, kun presidentti Obama hyväksyi lain allekirjoituksellaan 19 päivänä joulukuuta 2014. Kun lisäksi otetaan huomioon, että Yhdysvaltojen oikeusjärjestelmässä tällaisia pidennyksiä voidaan soveltaa takautuvasti – esimerkkinä vuoden 2013 käyttöönpalautus, joka kattoi takautuvasti myös vuoden 2012 – uusi pidennys voidaan hyväksyä myös vuoden 2015 jälkeen.

| (114) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti myös, että komission arviointi (ks. 107 kappale) ei täytä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan oikeudellisia vaatimuksia, joissa NBB:n mukaan edellytetään, että komissio osoittaa, että tasoitustullien päättyminen johtaisi tuen toistumiseen. |
| --- | --- |

(114)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti myös, että komission arviointi (ks. 107 kappale) ei täytä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan oikeudellisia vaatimuksia, joissa NBB:n mukaan edellytetään, että komissio osoittaa, että tasoitustullien päättyminen johtaisi tuen toistumiseen.

| (115) | Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa edellytetään tuen toistumisen todennäköisyyden osoittamista, mikä tietenkin tarkoittaa sitä, että tuettu tuonti EU:hun alkaisi uudelleen, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. Kuten 3.5 kohdassa on tarkemmin analysoitu, komissio vahvisti, että on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat ryhtyvät jälleen viemään biodieseliä tuetuilla hinnoilla unionin markkinoille suuria määriä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(115)

Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa edellytetään tuen toistumisen todennäköisyyden osoittamista, mikä tietenkin tarkoittaa sitä, että tuettu tuonti EU:hun alkaisi uudelleen, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. Kuten 3.5 kohdassa on tarkemmin analysoitu, komissio vahvisti, että on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat ryhtyvät jälleen viemään biodieseliä tuetuilla hinnoilla unionin markkinoille suuria määriä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (116) | Biodieselin hinnoissa Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ei ole havaittavissa muutoksia, jotka voitaisiin liittää järjestelmien aiempaan voimassaolon päättymiseen tai niiden päättymisen 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen. NBB:n toimittamien tietojen (19) mukaan biodieselin kotimarkkinahinnat putosivat rahoituskriisin aikana vuonna 2008, kohosivat vuoden 2010 toisella ja kolmannella neljänneksellä ja pysyivät sitten suhteellisen vakaina vuoden 2013 loppuun asti. Vuoden 2014 alkupuoliskolla hinnat putosivat noin 30 prosenttia, vaikka niiden olisi voinut olettaa nousevan, jos tuottajat ennakoivat, että järjestelmiä ei olisi otettu uudelleen käyttöön. Tämä osoittaa, että biodieselin tuottajilla ja muilla markkinatoimijoilla on vahvat odotukset siitä, että järjestelmät otetaan käyttöön takautuvasti tulevaisuudessa, kun otetaan huomioon






  i) | tukien merkittävyys suhteessa biodieselin hintaan; ja |
| --- | --- | --- |

(116)

Biodieselin hinnoissa Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ei ole havaittavissa muutoksia, jotka voitaisiin liittää järjestelmien aiempaan voimassaolon päättymiseen tai niiden päättymisen 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen. NBB:n toimittamien tietojen (19) mukaan biodieselin kotimarkkinahinnat putosivat rahoituskriisin aikana vuonna 2008, kohosivat vuoden 2010 toisella ja kolmannella neljänneksellä ja pysyivät sitten suhteellisen vakaina vuoden 2013 loppuun asti. Vuoden 2014 alkupuoliskolla hinnat putosivat noin 30 prosenttia, vaikka niiden olisi voinut olettaa nousevan, jos tuottajat ennakoivat, että järjestelmiä ei olisi otettu uudelleen käyttöön. Tämä osoittaa, että biodieselin tuottajilla ja muilla markkinatoimijoilla on vahvat odotukset siitä, että järjestelmät otetaan käyttöön takautuvasti tulevaisuudessa, kun otetaan huomioon

i)

tukien merkittävyys suhteessa biodieselin hintaan; ja

| ii) | se, että alkuperäisen tutkimuksen mukaan jotkin biodieselin tuottajat sisällyttävät suoraan hintoihinsa ostajan hyvityksen dollari/gallona -järjestelmästä (20). |
| --- | --- |

ii)

se, että alkuperäisen tutkimuksen mukaan jotkin biodieselin tuottajat sisällyttävät suoraan hintoihinsa ostajan hyvityksen dollari/gallona -järjestelmästä (20).

| (117) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti, että biodieselin hinnat vaihtelevat mineraalidieselin hinnan ja raaka-ainekustannusten mukaan. NBB väitti näin ollen, että biodieselin hinnan kehityksen perusteella ei voida tehdä mitään johtopäätöksiä tuen toistumisen todennäköisyydestä, ellei raaka-ainekustannusten ja mineraalidieselin hintojen vaikutusta oteta huomioon. |
| --- | --- |

(117)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB väitti, että biodieselin hinnat vaihtelevat mineraalidieselin hinnan ja raaka-ainekustannusten mukaan. NBB väitti näin ollen, että biodieselin hinnan kehityksen perusteella ei voida tehdä mitään johtopäätöksiä tuen toistumisen todennäköisyydestä, ellei raaka-ainekustannusten ja mineraalidieselin hintojen vaikutusta oteta huomioon.

| (118) | Siitä riippumatta, mikä vaikutus mineraalidieselin hinnalla ja raaka-ainekustannuksilla on biodieselin hinnan vaihteluun, komissio katsoo, että biodieselin tuottajien kutakin tuotettua biodieselgallonaa kohti saaman tuen on täytynyt alentaa merkittävästi tuotantokustannuksia. Tämä näkyy myös biodieselin hinnan lopullisessa määrittämisessä. Koska yhdysvaltalaiset yritykset eivät toimineet yhteistyössä, ei ollut mahdollista määrittää tuen täsmällistä vaikutusta tuotantokustannuksiin. Komissio kuitenkin arvioi, että kutakin tuotettua biodieselgallonaa kohti saatu yksi dollari oli noin kolmannes biodieselin lopullisesta hinnasta Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi se toistaa päätelmänsä, jonka mukaan biodieselin hintojen olisi voinut olettaa nousevan, jos tuottajat ennakoivat, että järjestelmiä ei olisi palautettu käyttöön. Biodieselin hinnoissa Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ei kuitenkaan ole havaittavissa muutoksia, jotka voitaisiin liittää järjestelmien aiempaan voimassaolon päättymiseen tai niiden päättymisen 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen. |
| --- | --- |

(118)

Siitä riippumatta, mikä vaikutus mineraalidieselin hinnalla ja raaka-ainekustannuksilla on biodieselin hinnan vaihteluun, komissio katsoo, että biodieselin tuottajien kutakin tuotettua biodieselgallonaa kohti saaman tuen on täytynyt alentaa merkittävästi tuotantokustannuksia. Tämä näkyy myös biodieselin hinnan lopullisessa määrittämisessä. Koska yhdysvaltalaiset yritykset eivät toimineet yhteistyössä, ei ollut mahdollista määrittää tuen täsmällistä vaikutusta tuotantokustannuksiin. Komissio kuitenkin arvioi, että kutakin tuotettua biodieselgallonaa kohti saatu yksi dollari oli noin kolmannes biodieselin lopullisesta hinnasta Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi se toistaa päätelmänsä, jonka mukaan biodieselin hintojen olisi voinut olettaa nousevan, jos tuottajat ennakoivat, että järjestelmiä ei olisi palautettu käyttöön. Biodieselin hinnoissa Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ei kuitenkaan ole havaittavissa muutoksia, jotka voitaisiin liittää järjestelmien aiempaan voimassaolon päättymiseen tai niiden päättymisen 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen.

| (119) | Yhdysvaltojen biodieselteollisuus on pystynyt jatkuvasti hyödyntämään kolmesta liittovaltion järjestelmästä myönnettyjä tukia, ja tämän lisäksi rahoitusta ei ole missään vaiheessa lakkautettu tietyksi ajanjaksoksi. Järjestelmän rahoitus ei ole missään vaiheessa ollut riittämätön eikä sen edunsaajien/etuuksien soveltamisalaa ole rajoitettu. Päinvastoin vuonna 2008 (21) dollari/gallona -hyvitys laajennettiin koskemaan kaikkia biodieselin tuottajia eikä vain maatalousbiodieselin tuottajia. Vuonna 2013 myönnetty rahoitus itse asiassa yli kaksinkertaistui vuoteen 2012 nähden, ja vuoden 2014 alkupuoliskolla rahoitus oli suurempi kuin vuoden 2013 koko rahoitus (22).










  Rahoitus (miljoonaa dollaria) | 2011 | 2012 | 2013 | 1.6.2013–31.12.2013 | 2014 (30 päivään kesäkuuta 2014) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Biodieselsekoitusten valmisteverohyvitys | 760,7 | 847,0 | 1 603,2 | 1 427,8 | 1 830,2 |

(119)

Yhdysvaltojen biodieselteollisuus on pystynyt jatkuvasti hyödyntämään kolmesta liittovaltion järjestelmästä myönnettyjä tukia, ja tämän lisäksi rahoitusta ei ole missään vaiheessa lakkautettu tietyksi ajanjaksoksi. Järjestelmän rahoitus ei ole missään vaiheessa ollut riittämätön eikä sen edunsaajien/etuuksien soveltamisalaa ole rajoitettu. Päinvastoin vuonna 2008 (21) dollari/gallona -hyvitys laajennettiin koskemaan kaikkia biodieselin tuottajia eikä vain maatalousbiodieselin tuottajia. Vuonna 2013 myönnetty rahoitus itse asiassa yli kaksinkertaistui vuoteen 2012 nähden, ja vuoden 2014 alkupuoliskolla rahoitus oli suurempi kuin vuoden 2013 koko rahoitus (22).

Rahoitus (miljoonaa dollaria)

2011

2012

2013

1.6.2013–31.12.2013

2014 (30 päivään kesäkuuta 2014)

Biodieselsekoitusten valmisteverohyvitys

760,7

847,0

1 603,2

1 427,8

1 830,2

| (120) | Kun otetaan huomioon järjestelmien merkitys Yhdysvaltojen biodieselteollisuudelle ja kaikkien markkinatoimijoiden odotukset järjestelmien jatkumisesta, Yhdysvaltojen viranomaiset eivät voi antaa järjestelmien voimassaolon päättyä, vaikka ne päättäisivätkin lopettaa järjestelmät tulevaisuudessa. Käytettävissä olevaa rahoitusta olisi sen sijaan vähennettävä asteittain, esimerkiksi useiden vuosien kuluessa, ja/tai tukikelpoisten edunsaajien lukumäärää rajoitettava. Muutoin vaarana olisi kotimaan biodieselteollisuudelle aiheutuva vakava vahinko, joka johtaisi merkittäviin työpaikkojen menetyksiin (alalla on noin 60 000 työntekijää (23)), riippuvuuteen tuontidieselistä ja epäonnistumista hallituksen asettamien ympäristötavoitteiden saavuttamisessa biodieseliä käyttämällä (24). |
| --- | --- |

(120)

Kun otetaan huomioon järjestelmien merkitys Yhdysvaltojen biodieselteollisuudelle ja kaikkien markkinatoimijoiden odotukset järjestelmien jatkumisesta, Yhdysvaltojen viranomaiset eivät voi antaa järjestelmien voimassaolon päättyä, vaikka ne päättäisivätkin lopettaa järjestelmät tulevaisuudessa. Käytettävissä olevaa rahoitusta olisi sen sijaan vähennettävä asteittain, esimerkiksi useiden vuosien kuluessa, ja/tai tukikelpoisten edunsaajien lukumäärää rajoitettava. Muutoin vaarana olisi kotimaan biodieselteollisuudelle aiheutuva vakava vahinko, joka johtaisi merkittäviin työpaikkojen menetyksiin (alalla on noin 60 000 työntekijää (23)), riippuvuuteen tuontidieselistä ja epäonnistumista hallituksen asettamien ympäristötavoitteiden saavuttamisessa biodieseliä käyttämällä (24).

| (121) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB totesi, että se, että rahoitusta oli riittävästi tarjolla eikä tuensaajien etuuksia supistettu aiemmin, ei ole merkityksellistä määritettäessä sellaisen tukiohjelman toistumisen todennäköisyyttä, jonka voimassaolo on päättynyt. NBB väitti vielä, että vaikka Yhdysvaltojen biodieselteollisuus työllistää noin 60 000 henkeä, tämä ei automaattisesti tarkoita sitä, että tukiohjelmat olisi palautettava käyttöön tai että niitä olisi vähennettävä asteittain. Myöskään se, että uusiutuvien polttoaineiden vakio-ohjelmassa (RFS-2) edellytetään vähintään 1 miljardin biomassapohjaisen biodieselgallonan vuotuista käyttöä vuosina 2011–2012, ei tarkoita, että tavoitetta ei saavutettaisi, jos tukiohjelmia ei palauteta käyttöön. |
| --- | --- |

(121)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB totesi, että se, että rahoitusta oli riittävästi tarjolla eikä tuensaajien etuuksia supistettu aiemmin, ei ole merkityksellistä määritettäessä sellaisen tukiohjelman toistumisen todennäköisyyttä, jonka voimassaolo on päättynyt. NBB väitti vielä, että vaikka Yhdysvaltojen biodieselteollisuus työllistää noin 60 000 henkeä, tämä ei automaattisesti tarkoita sitä, että tukiohjelmat olisi palautettava käyttöön tai että niitä olisi vähennettävä asteittain. Myöskään se, että uusiutuvien polttoaineiden vakio-ohjelmassa (RFS-2) edellytetään vähintään 1 miljardin biomassapohjaisen biodieselgallonan vuotuista käyttöä vuosina 2011–2012, ei tarkoita, että tavoitetta ei saavutettaisi, jos tukiohjelmia ei palauteta käyttöön.

| (122) | Komissio päättelee, että kun otetaan huomioon kolmesta liittovaltion järjestelmästä myönnetyn rahoituksen suuruus ja kaikkien markkinatoimijoiden odotukset järjestelmien jatkumisesta, Yhdysvaltojen viranomaisten olisi erittäin vaikea yksinkertaisesti antaa järjestelmien voimassaolon päättyä. Tuotannonalan työllisyysvaikutus ja sen palvelemat ympäristöön ja talouteen liittyvät tavoitteet osoittavat selvästi, mitä tapahtuisi, jos Yhdysvaltojen biodieselteollisuuden on vähennettävä tuotantoaan ja kapasiteettiaan, jos liittovaltion tuet lakkautetaan tai niitä vähennetään. Lisäksi tässä skenaariossa vaarantuisi myös (FFS-2:een sisältyvä) ympäristötavoite, jonka mukaan vuoteen 2022 (25) mennessä on käytettävä vähintään 22 miljardia gallonaa edistyneitä biopolttoaineita. |
| --- | --- |

(122)

Komissio päättelee, että kun otetaan huomioon kolmesta liittovaltion järjestelmästä myönnetyn rahoituksen suuruus ja kaikkien markkinatoimijoiden odotukset järjestelmien jatkumisesta, Yhdysvaltojen viranomaisten olisi erittäin vaikea yksinkertaisesti antaa järjestelmien voimassaolon päättyä. Tuotannonalan työllisyysvaikutus ja sen palvelemat ympäristöön ja talouteen liittyvät tavoitteet osoittavat selvästi, mitä tapahtuisi, jos Yhdysvaltojen biodieselteollisuuden on vähennettävä tuotantoaan ja kapasiteettiaan, jos liittovaltion tuet lakkautetaan tai niitä vähennetään. Lisäksi tässä skenaariossa vaarantuisi myös (FFS-2:een sisältyvä) ympäristötavoite, jonka mukaan vuoteen 2022 (25) mennessä on käytettävä vähintään 22 miljardia gallonaa edistyneitä biopolttoaineita.

| (123) | Tästä syystä komissio pitää erittäin todennäköisenä, että biodieselsekoitushyvitys-, biodieselhyvitys- ja maatalousbiodieselin pientuottajien hyvitysjärjestelmät otetaan takautuvasti uudelleen käyttöön ja niistä myönnetään etuuksia Yhdysvaltojen biodieseltuottajille jatkossakin. Nämä kolme liittovaltion järjestelmää todennäköisesti kattavat takautuvasti 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeisen jakson, kuten on osoitettu tapahtuneen aiemminkin. |
| --- | --- |

(123)

Tästä syystä komissio pitää erittäin todennäköisenä, että biodieselsekoitushyvitys-, biodieselhyvitys- ja maatalousbiodieselin pientuottajien hyvitysjärjestelmät otetaan takautuvasti uudelleen käyttöön ja niistä myönnetään etuuksia Yhdysvaltojen biodieseltuottajille jatkossakin. Nämä kolme liittovaltion järjestelmää todennäköisesti kattavat takautuvasti 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeisen jakson, kuten on osoitettu tapahtuneen aiemminkin.

| (124) | NBB väitti, että vaikka perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa viitataan tuen toistumisen todennäköisyyteen, tasoitustulleja ei voida pitää voimassa, jos tukiohjelma on peruutettu toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun havaintojen aikana, eikä tasoitustulleja voida ottaa käyttöön, jos ei ole tukea, jonka aiheuttamia vahinkoja pitäisi torjua. Päinvastainen tapaus ei olisi johdonmukainen perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan ja 17 artiklan kanssa eikä tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklan kanssa. NBB väitti vielä, että säännösten johdonmukaisella tulkinnalla päädyttäisiin siihen, että tullit voidaan pitää voimassa vain, jos tukiohjelma on edelleen käytössä mutta siitä ei myönnetä etuuksia. |
| --- | --- |

(124)

NBB väitti, että vaikka perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa viitataan tuen toistumisen todennäköisyyteen, tasoitustulleja ei voida pitää voimassa, jos tukiohjelma on peruutettu toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun havaintojen aikana, eikä tasoitustulleja voida ottaa käyttöön, jos ei ole tukea, jonka aiheuttamia vahinkoja pitäisi torjua. Päinvastainen tapaus ei olisi johdonmukainen perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan ja 17 artiklan kanssa eikä tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklan kanssa. NBB väitti vielä, että säännösten johdonmukaisella tulkinnalla päädyttäisiin siihen, että tullit voidaan pitää voimassa vain, jos tukiohjelma on edelleen käytössä mutta siitä ei myönnetä etuuksia.

| (125) | Tämä väite on hylättävä. Perusasetuksen 18 artiklan sanamuodossa ei välttämättä edellytetä, että komissio vahvistaa tuen tosiasiallisen olemassaolon päättäessään toimenpiteiden jatkamisesta. Perusasetuksen 18 artiklassa pikemminkin säädetään, että tukea ei ehkä esiinny, kun toimenpiteet ovat voimassa, jolloin siinä annetaan mahdollisuus vahvistaa tuen toistumisen todennäköisyys. Näin ollen tukijärjestelmän voimassaolo toimenpiteiden jatkamisen aikana ei ole perusasetuksen 18 artiklassa asetettu absoluuttinen vaatimus. |
| --- | --- |

(125)

Tämä väite on hylättävä. Perusasetuksen 18 artiklan sanamuodossa ei välttämättä edellytetä, että komissio vahvistaa tuen tosiasiallisen olemassaolon päättäessään toimenpiteiden jatkamisesta. Perusasetuksen 18 artiklassa pikemminkin säädetään, että tukea ei ehkä esiinny, kun toimenpiteet ovat voimassa, jolloin siinä annetaan mahdollisuus vahvistaa tuen toistumisen todennäköisyys. Näin ollen tukijärjestelmän voimassaolo toimenpiteiden jatkamisen aikana ei ole perusasetuksen 18 artiklassa asetettu absoluuttinen vaatimus.

| (126) | Asiayhteys lisäksi vahvistaa, että perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan kolmatta virkettä ei sovelleta voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun. Perusasetuksen 15 artiklassa yleisesti ottaen määritetään edellytykset lopullisten toimenpiteiden käyttöönotolle 10 artiklan mukaisten tutkimusten (eli uusien tutkimusten) tapauksessa. Monia artiklan säännöksistä ei voidakaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti vireille pantuihin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeviin tutkimuksiin. Esimerkiksi 15 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaan ”tasoitustullin suuruus ei saa ylittää todettua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrää”. Tätä kohtaa ei selvästikään voida soveltaa voimassaolon päättymistä koskeviin tarkasteluihin, koska saman asetuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaan, jos tarkastelu tehdään, toimenpiteet joko kumotaan tai pidetään voimassa, eikä tarkastelussa näin ollen määritetä tasoitustullin suuruutta. |
| --- | --- |

(126)

Asiayhteys lisäksi vahvistaa, että perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan kolmatta virkettä ei sovelleta voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun. Perusasetuksen 15 artiklassa yleisesti ottaen määritetään edellytykset lopullisten toimenpiteiden käyttöönotolle 10 artiklan mukaisten tutkimusten (eli uusien tutkimusten) tapauksessa. Monia artiklan säännöksistä ei voidakaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti vireille pantuihin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeviin tutkimuksiin. Esimerkiksi 15 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaan ”tasoitustullin suuruus ei saa ylittää todettua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrää”. Tätä kohtaa ei selvästikään voida soveltaa voimassaolon päättymistä koskeviin tarkasteluihin, koska saman asetuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaan, jos tarkastelu tehdään, toimenpiteet joko kumotaan tai pidetään voimassa, eikä tarkastelussa näin ollen määritetä tasoitustullin suuruutta.

| (127) | Samanlainen sanamuoto on tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklassa, jossa myös selvästi säännellään lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevia edellytyksiä uuden tutkimuksen tapauksessa. |
| --- | --- |

(127)

Samanlainen sanamuoto on tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklassa, jossa myös selvästi säännellään lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevia edellytyksiä uuden tutkimuksen tapauksessa.

| (128) | Samoista syistä kuin 125–127 kappaleessa esitetään, komissio katsoo, että perusasetuksen 17 artiklaa ei sovelleta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeviin tutkimuksiin, jotka on pantu vireille perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(128)

Samoista syistä kuin 125–127 kappaleessa esitetään, komissio katsoo, että perusasetuksen 17 artiklaa ei sovelleta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeviin tutkimuksiin, jotka on pantu vireille perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (129) | Perusasetuksen 18 artiklan tarkoituksena on, että tuen ja vahingon jatkumisen tai toistuminen todennäköisyydestä tehdään alustava analyysi. Tällainen merkitsee tiettyä todennäköisyyttä ja erottaa perusasetuksen 18 artiklan sen 15 artiklan 1 kohdasta ja 17 artiklasta, joissa tavoitteena on ottaa huomioon olosuhteiden muuttuminen, joka on jo tapahtunut. |
| --- | --- |

(129)

Perusasetuksen 18 artiklan tarkoituksena on, että tuen ja vahingon jatkumisen tai toistuminen todennäköisyydestä tehdään alustava analyysi. Tällainen merkitsee tiettyä todennäköisyyttä ja erottaa perusasetuksen 18 artiklan sen 15 artiklan 1 kohdasta ja 17 artiklasta, joissa tavoitteena on ottaa huomioon olosuhteiden muuttuminen, joka on jo tapahtunut.

| (130) | Sen vuoksi 18 artiklan sanamuodon, asiayhteyden ja tavoitteiden perusteella komissio katsoo, että perusasetuksen 15 ja 17 artiklaa ei sovelleta voimassaolon päättymistä koskeviin tarkasteluihin. |
| --- | --- |

(130)

Sen vuoksi 18 artiklan sanamuodon, asiayhteyden ja tavoitteiden perusteella komissio katsoo, että perusasetuksen 15 ja 17 artiklaa ei sovelleta voimassaolon päättymistä koskeviin tarkasteluihin.

| (131) | Edellä esitetyistä syistä komissio hylkää NBB:n esittämät väitteet. |
| --- | --- |

(131)

Edellä esitetyistä syistä komissio hylkää NBB:n esittämät väitteet.

3.4.3   Muista järjestelmistä saatavan tuen jatkumisen todennäköisyys

| (132) | Kaikki edellä analysoidut tukijärjestelmät, joista myönnettiin tukia, olivat voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(132)

Kaikki edellä analysoidut tukijärjestelmät, joista myönnettiin tukia, olivat voimassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (133) | Voimassa on edelleen joukko pieniä järjestelmiä, kuten edistyksellisiä biopolttoaineita koskeva bioenergiaohjelma ja osavaltion tukijärjestelmiä, eikä ole viitteitä siitä, että tällaisten järjestelmien voimassaolo päättyisi lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(133)

Voimassa on edelleen joukko pieniä järjestelmiä, kuten edistyksellisiä biopolttoaineita koskeva bioenergiaohjelma ja osavaltion tukijärjestelmiä, eikä ole viitteitä siitä, että tällaisten järjestelmien voimassaolo päättyisi lähitulevaisuudessa.

| (134) | Ottaen huomioon voimassa olevat järjestelmät komissio katsookin, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, tämä johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(134)

Ottaen huomioon voimassa olevat järjestelmät komissio katsookin, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, tämä johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen.

3.5   Tukien vaikutus EU:hun suuntautuvaan vientiin

| (135) | Komissio tarkasteli myös, tulisiko Yhdysvalloista unioniin tuettua vientiä merkittäviä määriä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Koska otokseen valitut tuottajat eivät toimineet yhteistyössä (ks. 20 kappale), ei ollut mahdollista tehdä yhdysvaltalaisten tuottajien toimittamiin tarkistettuihin tietoihin perustuvaa analyysiä. Tämän vuoksi komissio käytti seuraavia tietolähteitä: joidenkin yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien vireillepanovaiheessa otantaa koskevissa kyselylomakkeissa toimittamat tiedot, Eurostat, voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskeva pyyntö, pyynnön esittäjän myöhemmin toimittamat tiedot, Yhdysvaltojen kansallinen biodiesellautakunta (NBB), Yhdysvaltojen energiatiedotusviraston (EIA) ja energiaministeriön verkkosivut sekä Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komissio. |
| --- | --- |

(135)

Komissio tarkasteli myös, tulisiko Yhdysvalloista unioniin tuettua vientiä merkittäviä määriä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Koska otokseen valitut tuottajat eivät toimineet yhteistyössä (ks. 20 kappale), ei ollut mahdollista tehdä yhdysvaltalaisten tuottajien toimittamiin tarkistettuihin tietoihin perustuvaa analyysiä. Tämän vuoksi komissio käytti seuraavia tietolähteitä: joidenkin yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien vireillepanovaiheessa otantaa koskevissa kyselylomakkeissa toimittamat tiedot, Eurostat, voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskeva pyyntö, pyynnön esittäjän myöhemmin toimittamat tiedot, Yhdysvaltojen kansallinen biodiesellautakunta (NBB), Yhdysvaltojen energiatiedotusviraston (EIA) ja energiaministeriön verkkosivut sekä Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komissio.

| (136) | EIA:lta saatujen tietojen mukaan yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien tuotantokapasiteetti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 7 128 000 tonnia. Määrä on hyvin lähellä NBB:n ilmoittamaa määrää (6 963 000 tonnia), joka perustui sen jäsenten ympäristönsuojeluvirastolle EPA:lle ilmoittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(136)

EIA:lta saatujen tietojen mukaan yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien tuotantokapasiteetti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 7 128 000 tonnia. Määrä on hyvin lähellä NBB:n ilmoittamaa määrää (6 963 000 tonnia), joka perustui sen jäsenten ympäristönsuojeluvirastolle EPA:lle ilmoittamiin tietoihin.

| (137) | Yhdysvaltojen tosiasiallinen biodieselin tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 4 450 000 tonnia (EIA:n tiedot), mikä tarkoittaa 62,4 prosentin kapasiteetin käyttöastetta ja 37,6 prosentin käyttämätöntä kapasiteettia (eli 2 678 000 tonnia). Tämä käyttämätön kapasiteetti toimitetaan todennäköisesti unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Yhdysvaltalaiset tuottajat pystyvät helposti lisäämään tuotantoaan ja viemään sen EU:hun, ja ne saavat siitä taloudellista etua, kun niiden kapasiteetin käyttöaste kasvaa ja tuotannon yksikkökustannukset pienenevät. Yhdysvaltojen käyttämättömän kapasiteetin vapauttamisella unionin markkinoille on merkittävä vaikutus, koska sen osuus unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes 22 prosenttia. |
| --- | --- |

(137)

Yhdysvaltojen tosiasiallinen biodieselin tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 4 450 000 tonnia (EIA:n tiedot), mikä tarkoittaa 62,4 prosentin kapasiteetin käyttöastetta ja 37,6 prosentin käyttämätöntä kapasiteettia (eli 2 678 000 tonnia). Tämä käyttämätön kapasiteetti toimitetaan todennäköisesti unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Yhdysvaltalaiset tuottajat pystyvät helposti lisäämään tuotantoaan ja viemään sen EU:hun, ja ne saavat siitä taloudellista etua, kun niiden kapasiteetin käyttöaste kasvaa ja tuotannon yksikkökustannukset pienenevät. Yhdysvaltojen käyttämättömän kapasiteetin vapauttamisella unionin markkinoille on merkittävä vaikutus, koska sen osuus unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes 22 prosenttia.

| (138) | NBB esitti tähän liittyen useita huomautuksia. Ensinnäkin se toi esiin, että Yhdysvaltojen todellinen tuotantokapasiteetti on pienempi kuin komission esittämä. NBB:n mukaan useat tuotantolaitokset Yhdysvalloissa eivät ole toiminnassa, vaikkakin ne ovat rekisteröityneitä, minkä vuoksi todellinen tuotantokapasiteetti on 5 409 000 tonnia. NBB:n mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla biodieselin tuotanto oli suurempi (5 084 000 tonnia). Tämän seurauksena NBB väitti, että kapasiteetin käyttöaste on noin 94 prosenttia ja käyttämätöntä kapasiteettia on vain vähän vietäväksi EU:hun, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(138)

NBB esitti tähän liittyen useita huomautuksia. Ensinnäkin se toi esiin, että Yhdysvaltojen todellinen tuotantokapasiteetti on pienempi kuin komission esittämä. NBB:n mukaan useat tuotantolaitokset Yhdysvalloissa eivät ole toiminnassa, vaikkakin ne ovat rekisteröityneitä, minkä vuoksi todellinen tuotantokapasiteetti on 5 409 000 tonnia. NBB:n mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla biodieselin tuotanto oli suurempi (5 084 000 tonnia). Tämän seurauksena NBB väitti, että kapasiteetin käyttöaste on noin 94 prosenttia ja käyttämätöntä kapasiteettia on vain vähän vietäväksi EU:hun, jos toimenpiteet kumotaan.

| (139) | Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä. NBB:n toimittamia tietoja ei voida sovittaa yhteen virallisesti käytettävissä olevien tietojen kanssa. Yhdysvaltojen biodieselin tuottajien on toimitettava EIA:lle kuukausittain lomake (EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey), jossa ilmoitetaan muun muassa vuotuinen tuotantokapasiteetti ja toiminnan status (toiminnassa, tilapäisesti ei toiminnassa tai pysyvästi lopettanut toiminnan). Tammikuusta 2013 lähtien rekisteröity kapasiteetti vaihteli hieman kuukausittain mutta oli yleisesti ottaen melko vakaa. |
| --- | --- |

(139)

Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä. NBB:n toimittamia tietoja ei voida sovittaa yhteen virallisesti käytettävissä olevien tietojen kanssa. Yhdysvaltojen biodieselin tuottajien on toimitettava EIA:lle kuukausittain lomake (EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey), jossa ilmoitetaan muun muassa vuotuinen tuotantokapasiteetti ja toiminnan status (toiminnassa, tilapäisesti ei toiminnassa tai pysyvästi lopettanut toiminnan). Tammikuusta 2013 lähtien rekisteröity kapasiteetti vaihteli hieman kuukausittain mutta oli yleisesti ottaen melko vakaa.

| (140) | Yhdysvaltojen biodieselin tuottajien on lisäksi toimitettava EPA:lle vuosittain tiedot muun muassa uusiutuvan polttoaineen tyypistä tai tyypeistä, joita on tarkoitus tuottaa tai tuoda, sekä nykyisestä ja suunnitellusta tuotantokapasiteetista. |
| --- | --- |

(140)

Yhdysvaltojen biodieselin tuottajien on lisäksi toimitettava EPA:lle vuosittain tiedot muun muassa uusiutuvan polttoaineen tyypistä tai tyypeistä, joita on tarkoitus tuottaa tai tuoda, sekä nykyisestä ja suunnitellusta tuotantokapasiteetista.

| (141) | Rekisteröity kapasiteetti, jonka yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat ovat ilmoittaneet, päivitetään näin ollen säännöllisesti, minkä vuoksi sitä pidetään tarkkana lähteenä. Vaikka rekisteröity kapasiteetti ei olisikaan käytössä, se on otettava huomioon laskettaessa käyttämätöntä kapasiteettia, joka on käytettävissä tuotannon ja viennin lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(141)

Rekisteröity kapasiteetti, jonka yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat ovat ilmoittaneet, päivitetään näin ollen säännöllisesti, minkä vuoksi sitä pidetään tarkkana lähteenä. Vaikka rekisteröity kapasiteetti ei olisikaan käytössä, se on otettava huomioon laskettaessa käyttämätöntä kapasiteettia, joka on käytettävissä tuotannon ja viennin lisäämiseksi.

| (142) | NBB:n toimittamista tuotantokapasiteetin arvoista oli lisäksi jo jätetty pois pysyvästi lakkautettu kapasiteetti, kuten sen ilmoittamissa tiedoissa todettiin. Tuotantolaitokset, joita ei ole pysyvästi lakkautettu, voivat aloittaa tuotannon uudelleen, jos markkinaolosuhteet tulevaisuudessa muuttuvat (esimerkiksi jos unionin markkinat avautuvat). Toistumisen todennäköisyyden arviointi toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa edellyttää sen ennakointia, mitä tulevaisuudessa voi tapahtua, jos toimenpiteiden annetaan raueta, eikä pelkästään tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen tilanteen huomioon ottamista. |
| --- | --- |

(142)

NBB:n toimittamista tuotantokapasiteetin arvoista oli lisäksi jo jätetty pois pysyvästi lakkautettu kapasiteetti, kuten sen ilmoittamissa tiedoissa todettiin. Tuotantolaitokset, joita ei ole pysyvästi lakkautettu, voivat aloittaa tuotannon uudelleen, jos markkinaolosuhteet tulevaisuudessa muuttuvat (esimerkiksi jos unionin markkinat avautuvat). Toistumisen todennäköisyyden arviointi toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa edellyttää sen ennakointia, mitä tulevaisuudessa voi tapahtua, jos toimenpiteiden annetaan raueta, eikä pelkästään tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen tilanteen huomioon ottamista.

| (143) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB esitti edelleen, että tuotantokapasiteetissa ei pitäisi ottaa huomioon käyttämätöntä kapasiteettia, vaikka tätä kapasiteettia ei olisikaan ilmoitettu Yhdysvaltojen viranomaisille purettuna tai pysyvästi lakkautettuna kapasiteettina. |
| --- | --- |

(143)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen NBB esitti edelleen, että tuotantokapasiteetissa ei pitäisi ottaa huomioon käyttämätöntä kapasiteettia, vaikka tätä kapasiteettia ei olisikaan ilmoitettu Yhdysvaltojen viranomaisille purettuna tai pysyvästi lakkautettuna kapasiteettina.

| (144) | NBB:n siteeraamien EIA:n ohjeiden mukaan kuitenkin ”vuotuinen tuotantokapasiteetti on se biodieselin määrä, jonka laitos voi tuottaa kalenterivuonna, kun otetaan huomioon normaali keskeytysaika huollon vuoksi. Siihen sisältyy seisokissa olevan laitoksen kapasiteetti siihen asti, että laitos puretaan tai hylätään.” (26) Edellä esitetyn perusteella on selvää, että EIA ottaa huomioon Yhdysvaltojen koko tuotantokapasiteetissa kaikki mahdolliset laitokset, jotka saattavat aloittaa toiminnan jälleen. Tämän vuoksi toisin kuin NBB väittää, tuotantolaitokset, joita ei ole purettu tai pysyvästi lakkautettu, voivat aloittaa tuotannon uudelleen, jos olosuhteet tulevaisuudessa muuttuvat. Sen vuoksi tätä käyttämätöntä kapasiteettia on pidettävä osana Yhdysvaltojen biodieselin kokonaistuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(144)

NBB:n siteeraamien EIA:n ohjeiden mukaan kuitenkin ”vuotuinen tuotantokapasiteetti on se biodieselin määrä, jonka laitos voi tuottaa kalenterivuonna, kun otetaan huomioon normaali keskeytysaika huollon vuoksi. Siihen sisältyy seisokissa olevan laitoksen kapasiteetti siihen asti, että laitos puretaan tai hylätään.” (26) Edellä esitetyn perusteella on selvää, että EIA ottaa huomioon Yhdysvaltojen koko tuotantokapasiteetissa kaikki mahdolliset laitokset, jotka saattavat aloittaa toiminnan jälleen. Tämän vuoksi toisin kuin NBB väittää, tuotantolaitokset, joita ei ole purettu tai pysyvästi lakkautettu, voivat aloittaa tuotannon uudelleen, jos olosuhteet tulevaisuudessa muuttuvat. Sen vuoksi tätä käyttämätöntä kapasiteettia on pidettävä osana Yhdysvaltojen biodieselin kokonaistuotantokapasiteettia.

| (145) | Sen vuoksi komissio katsoo, että tämänhetkinen rekisteröity kapasiteetti muodostaa asianmukaisen perustan Yhdysvaltojen kokonaistuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin laskemiselle, ja hylkää NBB:n väitteen. |
| --- | --- |

(145)

Sen vuoksi komissio katsoo, että tämänhetkinen rekisteröity kapasiteetti muodostaa asianmukaisen perustan Yhdysvaltojen kokonaistuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin laskemiselle, ja hylkää NBB:n väitteen.

| (146) | NBB väitti myös, että Yhdysvaltojen biodieselteollisuuden ei ole tarkoitus toimia vientiteollisuutena, koska suurin osa Yhdysvaltojen biodieselin tuotantolaitoksista tuottaa alle 15 000 000 gallonaa (55 000 tonnia) vuodessa. Väitteen mukaan ei olisi taloudellisesti kannattavaa varastoida useita viikkoja biodieseltuotantoa yhtä vientilähetystä varten. |
| --- | --- |

(146)

NBB väitti myös, että Yhdysvaltojen biodieselteollisuuden ei ole tarkoitus toimia vientiteollisuutena, koska suurin osa Yhdysvaltojen biodieselin tuotantolaitoksista tuottaa alle 15 000 000 gallonaa (55 000 tonnia) vuodessa. Väitteen mukaan ei olisi taloudellisesti kannattavaa varastoida useita viikkoja biodieseltuotantoa yhtä vientilähetystä varten.

| (147) | Komissio on sitä mieltä, että väite on hylättävä. Yhdysvaltojen biodieselteollisuus voi harjoittaa vientiä, ja ennen nyt voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoa yhdysvaltalaiset tuottajat veivät biodieseliä unionin markkinoille merkittäviä määriä, jopa 1 137 000 tonnia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välillä). Tämä osoittaa, että Yhdysvalloissa on tuottajia, joilla on riittävä tuotantokapasiteetti vientiä varten. Lisäksi ne yhdysvaltalaiset tuottajat, joilla ei ole riittävää yksilöllistä tuotantokapasiteettia unioniin vientiä varten, toimittavat edelleen kotimarkkinoille, ja kauppiaat voivat yhdistää useiden tuotantolaitosten tuotannon ja viedä sen. |
| --- | --- |

(147)

Komissio on sitä mieltä, että väite on hylättävä. Yhdysvaltojen biodieselteollisuus voi harjoittaa vientiä, ja ennen nyt voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoa yhdysvaltalaiset tuottajat veivät biodieseliä unionin markkinoille merkittäviä määriä, jopa 1 137 000 tonnia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (1 päivän huhtikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2008 välillä). Tämä osoittaa, että Yhdysvalloissa on tuottajia, joilla on riittävä tuotantokapasiteetti vientiä varten. Lisäksi ne yhdysvaltalaiset tuottajat, joilla ei ole riittävää yksilöllistä tuotantokapasiteettia unioniin vientiä varten, toimittavat edelleen kotimarkkinoille, ja kauppiaat voivat yhdistää useiden tuotantolaitosten tuotannon ja viedä sen.

| (148) | On myös huomattava, että unionin markkinat ovat erittäin houkuttelevat, koska ne ovat maailman suurimmat ja koska unionissa ja jäsenvaltiossa on merkittäviä kannustimia biodieselin käyttöön. Viimeisimpänä muttei vähäisimpänä voidaan myös todeta, että unionin hintataso, joka on korkeampi kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla, kannustaisi yhdysvaltalaisia tuottajia viemään unioniin pikemminkin kuin muiden kolmansien maiden markkinoille. |
| --- | --- |

(148)

On myös huomattava, että unionin markkinat ovat erittäin houkuttelevat, koska ne ovat maailman suurimmat ja koska unionissa ja jäsenvaltiossa on merkittäviä kannustimia biodieselin käyttöön. Viimeisimpänä muttei vähäisimpänä voidaan myös todeta, että unionin hintataso, joka on korkeampi kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla, kannustaisi yhdysvaltalaisia tuottajia viemään unioniin pikemminkin kuin muiden kolmansien maiden markkinoille.

| (149) | Sen vuoksi komissio päättelee, että kun otetaan huomioon tuetun tuonnin jatkumisen ja toistumisen todennäköisyys sekä Yhdysvaltojen biodieselteollisuuden merkittävä käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat ryhtyvät jälleen viemään biodieseliä tuetuilla hinnoilla unionin markkinoille suuria määriä. |
| --- | --- |

(149)

Sen vuoksi komissio päättelee, että kun otetaan huomioon tuetun tuonnin jatkumisen ja toistumisen todennäköisyys sekä Yhdysvaltojen biodieselteollisuuden merkittävä käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat ryhtyvät jälleen viemään biodieseliä tuetuilla hinnoilla unionin markkinoille suuria määriä.

3.6   Päätelmät

| (150) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio päättelee, että tuetun tuonnin jatkuminen ja toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(150)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio päättelee, että tuetun tuonnin jatkuminen ja toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (151) | Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 200 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”. |
| --- | --- |

(151)

Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 200 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

| (152) | Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin lähes 11 600 000 tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen, kuten voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä annettujen tietojen ja unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella. Kuten 12–14 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin seitsemän unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli lähes 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(152)

Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin lähes 11 600 000 tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen, kuten voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä annettujen tietojen ja unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella. Kuten 12–14 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin seitsemän unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli lähes 30 prosenttia.

4.2   Unionin kulutus

| (153) | Komissio vahvisti unionin kulutuksen määrän vähentämällä unionin kokonaiskulutusta viennin ja lisäämällä siihen tuonnin kolmansista maista. Tuonti- ja vientimäärät saatiin Eurostatin tiedoista. |
| --- | --- |

(153)

Komissio vahvisti unionin kulutuksen määrän vähentämällä unionin kokonaiskulutusta viennin ja lisäämällä siihen tuonnin kolmansista maista. Tuonti- ja vientimäärät saatiin Eurostatin tiedoista.

| (154) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (tonnia) | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 11 130 119 | 11 856 626 | 11 382 324 | 12 324 479 |
| Indeksi | 100 | 107 | 102 | 111 |
| Lähde: Tiedot unionin tuotannonalalta, Eurostatista |

(154)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Unionin kulutus (tonnia)

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

11 130 119

11 856 626

11 382 324

12 324 479

Indeksi

100

107

102

111

Lähde: Tiedot unionin tuotannonalalta, Eurostatista

| (155) | Edellä esitetyn perusteella unionin biodieselin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 11 prosenttia. |
| --- | --- |

(155)

Edellä esitetyn perusteella unionin biodieselin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 11 prosenttia.

4.3   Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Yhdysvalloista

4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (156) | Biodieselin tuonti Yhdysvalloista unioniin väheni Eurostatin tietojen mukaan lähes nollaan sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009. Asianomaisesta maasta unioniin tuleva tuonti ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhdysvallat (tonnia) | 2 442 | 803 | 7 | 13 |
| Indeksi | 100 | 33 | 0 | 1 |
| Markkinaosuus | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lähde: Eurostat |

(156)

Biodieselin tuonti Yhdysvalloista unioniin väheni Eurostatin tietojen mukaan lähes nollaan sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009. Asianomaisesta maasta unioniin tuleva tuonti ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 2

Tuontimäärä ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yhdysvallat (tonnia)

2 442

803

7

13

Indeksi

100

33

0

1

Markkinaosuus

0

0

0

0

Lähde: Eurostat

4.3.2   Hinnat ja hintojen alittavuus

4.3.2.1   Yhdysvaltojen kotimarkkinahinnat

| (157) | Koska yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission yksiköt käyttivät kolmea tietolähdettä määrittäessään biodieselin kotimarkkinahintoja Yhdysvalloissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla: i) vireillepanovaiheessa otantaa varten lähetettyyn kyselylomakkeeseen saadut vastaukset, joita useat yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat toimittivat; ii) NBB:n toimittamat tiedot, jotka perustuvat markkinaselvityksen tekijän (Jacobsen) keräämiin tietoihin; ja iii) pyynnön esittäjän toimittamat tiedot, jotka perustuvat öljynhintojen tietopalvelun (OPIS) keräämiin tietoihin. |
| --- | --- |

(157)

Koska yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission yksiköt käyttivät kolmea tietolähdettä määrittäessään biodieselin kotimarkkinahintoja Yhdysvalloissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla: i) vireillepanovaiheessa otantaa varten lähetettyyn kyselylomakkeeseen saadut vastaukset, joita useat yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat toimittivat; ii) NBB:n toimittamat tiedot, jotka perustuvat markkinaselvityksen tekijän (Jacobsen) keräämiin tietoihin; ja iii) pyynnön esittäjän toimittamat tiedot, jotka perustuvat öljynhintojen tietopalvelun (OPIS) keräämiin tietoihin.

| (158) | Näistä kolmesta lähteestä saadut tiedot sisältävät eri kaupan portaan hinnat ja Incoterm-toimitusehdot. Arvot ovat kuitenkin erittäin lähellä toisiaan. Näistä kolmesta lähteestä saatujen arvojen keskiarvo on 1 196,93 Yhdysvaltojen dollaria tonnia kohti. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisella euron ja dollarin keskimääräisellä vaihtokurssilla (1 euro = 1,356 dollaria) summa vastaa Yhdysvaltojen kotimarkkinahintaa 883 euroa tonnia kohti (27). |
| --- | --- |

(158)

Näistä kolmesta lähteestä saadut tiedot sisältävät eri kaupan portaan hinnat ja Incoterm-toimitusehdot. Arvot ovat kuitenkin erittäin lähellä toisiaan. Näistä kolmesta lähteestä saatujen arvojen keskiarvo on 1 196,93 Yhdysvaltojen dollaria tonnia kohti. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisella euron ja dollarin keskimääräisellä vaihtokurssilla (1 euro = 1,356 dollaria) summa vastaa Yhdysvaltojen kotimarkkinahintaa 883 euroa tonnia kohti (27).

4.3.2.2   Yhdysvaltojen vientihinnat ja hintojen alittavuus

| (159) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista unioniin tuleva biodieselin tuonti oli merkityksettömän vähäistä, eikä sen perusteella voitu laskea hintojen alittavuutta. |
| --- | --- |

(159)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista unioniin tuleva biodieselin tuonti oli merkityksettömän vähäistä, eikä sen perusteella voitu laskea hintojen alittavuutta.

| (160) | Sen vuoksi analyysissä verrattiin unionin tuotannonalan unionissa tuottaman ja myymän biodieselin keskimääräistä hintaa ja Yhdysvalloista kolmansiin maihin viedyn biodieselin keskimääräistä hintaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio tutki Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tietokantaa ja poimi sieltä HTS-koodilla 382600 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana viedyn biodieselin arvon ja määrän. Viennin määrä (tonneina) kaikkiin maihin (EU mukaan luettuna) oli 567 018 tonnia. Keskimääräinen arvo tonnia kohti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 753,34 euroa.

  Taulukko 3


  Yhdysvaltojen vientimäärät ja -hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla










  Määrämaat | Vientimäärä (tonnia) | % viennistä kaikkiin maihin | Keskimääräinen arvo (dollaria/tonni) | Keskimääräinen arvo (euroa/tonni) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä Gibraltar | 76 266 | 13 | 753,19 | 555,45 |
| Yhteensä Kanada | 247 959 | 44 | 1 167,33 | 860,86 |
| Yhteensä Australia | 4 267 | 1 | 1 019,77 | 752,04 |
| Yhteensä Malesia | 103 773 | 18 | 891,44 | 657,41 |

(160)

Sen vuoksi analyysissä verrattiin unionin tuotannonalan unionissa tuottaman ja myymän biodieselin keskimääräistä hintaa ja Yhdysvalloista kolmansiin maihin viedyn biodieselin keskimääräistä hintaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio tutki Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komission tietokantaa ja poimi sieltä HTS-koodilla 382600 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana viedyn biodieselin arvon ja määrän. Viennin määrä (tonneina) kaikkiin maihin (EU mukaan luettuna) oli 567 018 tonnia. Keskimääräinen arvo tonnia kohti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 753,34 euroa.

Taulukko 3

Yhdysvaltojen vientimäärät ja -hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Määrämaat

Vientimäärä (tonnia)

% viennistä kaikkiin maihin

Keskimääräinen arvo (dollaria/tonni)

Keskimääräinen arvo (euroa/tonni)

Yhteensä Gibraltar

76 266

13

753,19

555,45

Yhteensä Kanada

247 959

44

1 167,33

860,86

Yhteensä Australia

4 267

1

1 019,77

752,04

Yhteensä Malesia

103 773

18

891,44

657,41

| (161) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhdysvaltalaisen biodieselin keskimääräinen vientihinta (vapaasti aluksen sivulla) kaikkiin määrämaihin oli 1 021,52 dollaria (753,34 euroa) tonnilta. Jotta voidaan laskea todennäköinen ja kohtuullinen vientihinta unioniin, tähän hintaan on tarpeen lisätä kuljetus- ja vakuutuskustannukset ja 6,5 prosentin tulli sekä tuonnin jälkeiset kustannukset. Tutkimuksen aikana saatujen tietojen mukaan näiden vaikutus olisi noin 100 euroa tonnia kohti. Tästä seuraa, että arvioitu vientihinta unioniin alittaisi unionin hinnat, koska unionin tuottajien kotimarkkinoilla myymän biodieselin keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 905 euroa tonnia kohti (ks. taulukko 8). |
| --- | --- |

(161)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhdysvaltalaisen biodieselin keskimääräinen vientihinta (vapaasti aluksen sivulla) kaikkiin määrämaihin oli 1 021,52 dollaria (753,34 euroa) tonnilta. Jotta voidaan laskea todennäköinen ja kohtuullinen vientihinta unioniin, tähän hintaan on tarpeen lisätä kuljetus- ja vakuutuskustannukset ja 6,5 prosentin tulli sekä tuonnin jälkeiset kustannukset. Tutkimuksen aikana saatujen tietojen mukaan näiden vaikutus olisi noin 100 euroa tonnia kohti. Tästä seuraa, että arvioitu vientihinta unioniin alittaisi unionin hinnat, koska unionin tuottajien kotimarkkinoilla myymän biodieselin keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 905 euroa tonnia kohti (ks. taulukko 8).

| (162) | NBB väitti, että komissio ei pystynyt selittämään, miksi se käytti Yhdysvaltojen keskimääräisiä vientihintoja kolmansiin maihin määrittäessään todennäköistä unioniin suuntautuvan viennin hintaa eikä käyttänyt Kanadaan suuntautuvan viennin korkeampaa hintaa. Se myös katsoi, että komissio ei pystynyt selittämään perustetta 100 euron oikaisulle, joka tehtiin unioniin suuntautuvan viennin arvioituun hintaan, eikä ottanut huomioon tuonnin jälkeisiä kustannuksia eikä väitettyjä hintaeroja, jotka johtuivat eri raaka-aineista. Tämän seurauksena hintojen alittavuutta koskeva analyysi olisi virheellinen. |
| --- | --- |

(162)

NBB väitti, että komissio ei pystynyt selittämään, miksi se käytti Yhdysvaltojen keskimääräisiä vientihintoja kolmansiin maihin määrittäessään todennäköistä unioniin suuntautuvan viennin hintaa eikä käyttänyt Kanadaan suuntautuvan viennin korkeampaa hintaa. Se myös katsoi, että komissio ei pystynyt selittämään perustetta 100 euron oikaisulle, joka tehtiin unioniin suuntautuvan viennin arvioituun hintaan, eikä ottanut huomioon tuonnin jälkeisiä kustannuksia eikä väitettyjä hintaeroja, jotka johtuivat eri raaka-aineista. Tämän seurauksena hintojen alittavuutta koskeva analyysi olisi virheellinen.

| (163) | Tutkimuksessa osoitettiin, kuten edellä kuvataan, että Yhdysvaltojen vientihinnat vaihtelevat huomattavasti määräpaikan mukaan. Komissio määritti näin ollen unioniin suuntautuvan viennin hinnan kaikkien vientimääräpaikkojen keskiarvon perusteella saadakseen kohtuullisen ja todennäköisen vientihinnan. Pelkästään korkeimman vientihinnan käyttö, kuten NBB esitti, ei olisi ollut asianmukaista, kuten ei vain alimman vientihinnan käyttökään. |
| --- | --- |

(163)

Tutkimuksessa osoitettiin, kuten edellä kuvataan, että Yhdysvaltojen vientihinnat vaihtelevat huomattavasti määräpaikan mukaan. Komissio määritti näin ollen unioniin suuntautuvan viennin hinnan kaikkien vientimääräpaikkojen keskiarvon perusteella saadakseen kohtuullisen ja todennäköisen vientihinnan. Pelkästään korkeimman vientihinnan käyttö, kuten NBB esitti, ei olisi ollut asianmukaista, kuten ei vain alimman vientihinnan käyttökään.

| (164) | Mitä tulee 100 euron oikaisuun, komission laskelmien perustana olivat NBB:n toimittamat tiedot. Tarkemmin ottaen komissio käytti tulleja ja kuljetus- ja rahtikustannuksia, jotka NBB oli toimittanut (noin 94 euroa), ja pyöristi summan 100 euroon, jotta siinä otettaisiin huomioon myös tuonnin jälkeiset kustannukset. NBB:n esittämää tuonnin jälkeisten kustannusten määrää (2 prosenttia CIF-arvosta unionin rajalla eli 16,69) ei otettu huomioon, koska sen tueksi ei esitetty näyttöä. |
| --- | --- |

(164)

Mitä tulee 100 euron oikaisuun, komission laskelmien perustana olivat NBB:n toimittamat tiedot. Tarkemmin ottaen komissio käytti tulleja ja kuljetus- ja rahtikustannuksia, jotka NBB oli toimittanut (noin 94 euroa), ja pyöristi summan 100 euroon, jotta siinä otettaisiin huomioon myös tuonnin jälkeiset kustannukset. NBB:n esittämää tuonnin jälkeisten kustannusten määrää (2 prosenttia CIF-arvosta unionin rajalla eli 16,69) ei otettu huomioon, koska sen tueksi ei esitetty näyttöä.

| (165) | Mitä tulee eri raaka-aineista johtuviin väitettyihin hintaeroihin, komissio muistuttaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa tehtiin oikaisu yhdysvaltalaisten tuottajien ja unionin tuottajien tarkastettujen tietojen vertailun perusteella. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa, komissio ei voinut vahvistaa, että oikaisu olisi tehtävä. Vaikka oikaisu tehtäisiinkin, komissio ei voisi vahvistaa tällaisen oikaisun tasoa. Alkuperäisen tutkimuksen aikana vallinneet olosuhteet ovat muuttuneet, ja raaka-ainesekoitus, jota käytetään sekä EU:ssa ja Yhdysvalloissa biodieselin tuottamiseen, ei ole enää sama. NBB esitti 10 prosentin oikaisua muttei esittänyt tämän tasoisen oikaisun tueksi mitään näyttöä. |
| --- | --- |

(165)

Mitä tulee eri raaka-aineista johtuviin väitettyihin hintaeroihin, komissio muistuttaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa tehtiin oikaisu yhdysvaltalaisten tuottajien ja unionin tuottajien tarkastettujen tietojen vertailun perusteella. Koska yhdysvaltalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa, komissio ei voinut vahvistaa, että oikaisu olisi tehtävä. Vaikka oikaisu tehtäisiinkin, komissio ei voisi vahvistaa tällaisen oikaisun tasoa. Alkuperäisen tutkimuksen aikana vallinneet olosuhteet ovat muuttuneet, ja raaka-ainesekoitus, jota käytetään sekä EU:ssa ja Yhdysvalloissa biodieselin tuottamiseen, ei ole enää sama. NBB esitti 10 prosentin oikaisua muttei esittänyt tämän tasoisen oikaisun tueksi mitään näyttöä.

| (166) | Edellä esitetystä seuraa, että NBB.n väite, jonka mukaan hinnan alittavuutta koskeva analyysi on virheellinen, on hylättävä. |
| --- | --- |

(166)

Edellä esitetystä seuraa, että NBB.n väite, jonka mukaan hinnan alittavuutta koskeva analyysi on virheellinen, on hylättävä.

4.3.3   Tuonti muista kolmansista maista

| (167) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuonti kolmansista maista | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malesia (tonnia) | 16 622 | 36 543 | 211 430 | 314 494 |
| Indonesia (tonnia) | 1 087 517 | 1 133 946 | 394 578 | 204 086 |
| Argentiina (tonnia) | 1 422 142 | 1 475 824 | 425 239 | 153 607 |
| Muut (tonnia) | 139 580 | 153 529 | 177 889 | 206 592 |
| Yhteensä (tonnia) | 2 665 861 | 2 799 842 | 1 209 136 | 878 779 |
| Indeksi | 100 | 105 | 45 | 33 |
| Markkinaosuus | 24,0 % | 23,6 % | 10,6 % | 7,1 % |
| Indeksi | 100 | 99 | 44 | 30 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 927 | 932 | 779 | 786 |
| Indeksi | 100 | 100 | 84 | 85 |
| Lähde: Eurostat |

(167)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Tuonti kolmansista maista

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Malesia (tonnia)

16 622

36 543

211 430

314 494

Indonesia (tonnia)

1 087 517

1 133 946

394 578

204 086

Argentiina (tonnia)

1 422 142

1 475 824

425 239

153 607

Muut (tonnia)

139 580

153 529

177 889

206 592

Yhteensä (tonnia)

2 665 861

2 799 842

1 209 136

878 779

Indeksi

100

105

45

33

Markkinaosuus

24,0 %

23,6 %

10,6 %

7,1 %

Indeksi

100

99

44

30

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

927

932

779

786

Indeksi

100

100

84

85

Lähde: Eurostat

| (168) | Muista kolmansista maista kuin Yhdysvalloista tulevan biodieselin tuontimäärä on vähentynyt merkittävästi tarkastelujaksolla, mikä näkyy markkinaosuuden samanlaisena vähentymisenä. Tuontimäärien väheneminen vuodesta 2013 lähtien osuu ajallisesti yhteen Indonesiasta ja Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa. Myös keskimääräinen hinta laski 15 prosenttia samalla ajanjaksolla. Hintasuuntaus noudattelee unionin tuotannonalan hintojen suuntausta unionin markkinoilla (ks. taulukko 8), ja sen voidaan katsoa johtuvan pääasiassa raaka-ainehintojen laskusta. Vaikka tämän tuonnin hintataso on noin 13 prosenttia alle unionin keskimääräisten hintojen, sen markkinaosuus on pieni, eikä sillä ole merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(168)

Muista kolmansista maista kuin Yhdysvalloista tulevan biodieselin tuontimäärä on vähentynyt merkittävästi tarkastelujaksolla, mikä näkyy markkinaosuuden samanlaisena vähentymisenä. Tuontimäärien väheneminen vuodesta 2013 lähtien osuu ajallisesti yhteen Indonesiasta ja Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa. Myös keskimääräinen hinta laski 15 prosenttia samalla ajanjaksolla. Hintasuuntaus noudattelee unionin tuotannonalan hintojen suuntausta unionin markkinoilla (ks. taulukko 8), ja sen voidaan katsoa johtuvan pääasiassa raaka-ainehintojen laskusta. Vaikka tämän tuonnin hintataso on noin 13 prosenttia alle unionin keskimääräisten hintojen, sen markkinaosuus on pieni, eikä sillä ole merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalaan.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleiset huomautukset

| (169) | Perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti tarkasteltiin kaikkia taloudellisia indikaattoreita, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(169)

Perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti tarkasteltiin kaikkia taloudellisia indikaattoreita, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (170) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien tietojen perusteella ja mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkastettujen tietojen perusteella. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(170)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien tietojen perusteella ja mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkastettujen tietojen perusteella. Molempien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (171) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tukimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(171)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tukimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista.

| (172) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(172)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (173) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 8 547 884 | 9 138 558 | 10 528 886 | 11 596 824 |
| Indeksi | 100 | 107 | 123 | 136 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 16 072 000 | 16 190 288 | 16 997 288 | 16 746 869 |
| Indeksi | 100 | 101 | 106 | 104 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 53 % | 56 % | 62 % | 69 % |
| Indeksi | 100 | 106 | 116 | 130 |
| Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot |

(173)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

8 547 884

9 138 558

10 528 886

11 596 824

Indeksi

100

107

123

136

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

16 072 000

16 190 288

16 997 288

16 746 869

Indeksi

100

101

106

104

Kapasiteetin käyttöaste

53 %

56 %

62 %

69 %

Indeksi

100

106

116

130

Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot

| (174) | Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla (+ 4 %), mutta tuotantomäärä kasvoi merkittävästi vuodesta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajan loppuun asti. Tätä tuotantomäärään kasvua selittää osittain unionin kulutuksen kasvu samalla kaudella, mutta se myös osuu ajallisesti yhteen Indonesiasta ja Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa, millä oli selvästi positiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tuotantomääriin. |
| --- | --- |

(174)

Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla (+ 4 %), mutta tuotantomäärä kasvoi merkittävästi vuodesta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajan loppuun asti. Tätä tuotantomäärään kasvua selittää osittain unionin kulutuksen kasvu samalla kaudella, mutta se myös osuu ajallisesti yhteen Indonesiasta ja Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa, millä oli selvästi positiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tuotantomääriin.

| (175) | Vakaan tuotantokapasiteetin ja kasvaneen tuotantomäärän ansiosta kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujaksolla 30 prosenttia ja oli 69 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla. |
| --- | --- |

(175)

Vakaan tuotantokapasiteetin ja kasvaneen tuotantomäärän ansiosta kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujaksolla 30 prosenttia ja oli 69 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla.

| (176) | NBB väitti, että joidenkin otokseen valittujen yritysten ei-luottamuksellisissa vastauksissa on suuria kapasiteetin käyttöasteita, jotka vaihtelevat 78:sta vähintään 93 prosenttiin. Sen vuoksi koko tuotannonalan alemmat keskimääräiset kapasiteetin käyttöasteet johtuvat pikemminkin rakenteellisista tekijöistä kuin tuonnista. Näissä olosuhteissa kapasiteetin käyttöastetta ei pitäisi ottaa huomioon indikaattorina, joka osoittaa, että unionin biodieselin tuotannonala on edelleen toipumassa aiemmasta tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(176)

NBB väitti, että joidenkin otokseen valittujen yritysten ei-luottamuksellisissa vastauksissa on suuria kapasiteetin käyttöasteita, jotka vaihtelevat 78:sta vähintään 93 prosenttiin. Sen vuoksi koko tuotannonalan alemmat keskimääräiset kapasiteetin käyttöasteet johtuvat pikemminkin rakenteellisista tekijöistä kuin tuonnista. Näissä olosuhteissa kapasiteetin käyttöastetta ei pitäisi ottaa huomioon indikaattorina, joka osoittaa, että unionin biodieselin tuotannonala on edelleen toipumassa aiemmasta tuetusta tuonnista.

| (177) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kapasiteetin käyttöaste on vain yksi monista makrotaloudellisista indikaattoreista, jotka komissio ottaa huomioon analysoidessaan unionin tuotannonalan tilannetta. Se, että joillakin otokseen valituilla yrityksillä on korkeampi kapasiteetin käyttöaste, on normaalia, sillä makrotaloudelliset indikaattorit perustuvat koko unionin tuotannonalan painotettuun keskiarvoon. Se, että jotkin unionin biodieselin tuottajat ovat toipuneet nopeammin tai suuremmassa määrin kuin toiset, ei merkitse sitä, että tämä indikaattori olisi merkityksetön arvioitaessa unionin tuotannonalan tilannetta, etenkin kun otetaan huomioon, että tuotannonala on erittäin pirstoutunut. |
| --- | --- |

(177)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kapasiteetin käyttöaste on vain yksi monista makrotaloudellisista indikaattoreista, jotka komissio ottaa huomioon analysoidessaan unionin tuotannonalan tilannetta. Se, että joillakin otokseen valituilla yrityksillä on korkeampi kapasiteetin käyttöaste, on normaalia, sillä makrotaloudelliset indikaattorit perustuvat koko unionin tuotannonalan painotettuun keskiarvoon. Se, että jotkin unionin biodieselin tuottajat ovat toipuneet nopeammin tai suuremmassa määrin kuin toiset, ei merkitse sitä, että tämä indikaattori olisi merkityksetön arvioitaessa unionin tuotannonalan tilannetta, etenkin kun otetaan huomioon, että tuotannonala on erittäin pirstoutunut.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (178) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia) | 8 497 073 | 8 863 191 | 9 741 548 | 10 966 576 |
| Indeksi | 100 | 104 | 115 | 129 |
| Markkinaosuus | 76 % | 75 % | 86 % | 89 % |
| Indeksi | 100 | 98 | 112 | 117 |
| Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot |

(178)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

8 497 073

8 863 191

9 741 548

10 966 576

Indeksi

100

104

115

129

Markkinaosuus

76 %

75 %

86 %

89 %

Indeksi

100

98

112

117

Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot

| (179) | Unionin tuotannonalan myyntimäärät ovat kasvaneet merkittävästi samalla tavalla sen tuotannon kasvun kanssa tarkastelujaksolla. Tämän tuloksena sen markkinaosuus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujakson alun 76 prosentista 89 prosenttiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla. Myyntimäärän ja markkinaosuuden positiivinen kehitys osoittaa, että voimassa olevilla polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(179)

Unionin tuotannonalan myyntimäärät ovat kasvaneet merkittävästi samalla tavalla sen tuotannon kasvun kanssa tarkastelujaksolla. Tämän tuloksena sen markkinaosuus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujakson alun 76 prosentista 89 prosenttiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla. Myyntimäärän ja markkinaosuuden positiivinen kehitys osoittaa, että voimassa olevilla polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

4.4.2.3   Kasvu

| (180) | Unionin kulutus kasvoi 11 prosenttia tarkastelujaksolla, kun sekä tuotantomäärä että myynti lisääntyivät noin 30 prosenttia. Myös kapasiteetin käyttöaste kasvoi noin 30 prosenttia, kun taas kapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana (kasvua oli vain hieman). Samaan aikaan työllisyys lisääntyi (ks. taulukko 7) ja investoinnit vähenivät (ks. taulukko 11) tarkastelujaksolla. Kaiken kaikkiaan voidaan päätellä, että unionin tuotannonala oli kasvussa tällä kaudella. |
| --- | --- |

(180)

Unionin kulutus kasvoi 11 prosenttia tarkastelujaksolla, kun sekä tuotantomäärä että myynti lisääntyivät noin 30 prosenttia. Myös kapasiteetin käyttöaste kasvoi noin 30 prosenttia, kun taas kapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana (kasvua oli vain hieman). Samaan aikaan työllisyys lisääntyi (ks. taulukko 7) ja investoinnit vähenivät (ks. taulukko 11) tarkastelujaksolla. Kaiken kaikkiaan voidaan päätellä, että unionin tuotannonala oli kasvussa tällä kaudella.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (181) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 2 123 | 2 125 | 2 351 | 2 326 |
| Indeksi | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 4 021 | 4 301 | 4 479 | 4 986 |
| Indeksi | 100 | 107 | 111 | 124 |
| Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot |

(181)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

2 123

2 125

2 351

2 326

Indeksi

100

100

111

110

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

4 021

4 301

4 479

4 986

Indeksi

100

107

111

124

Lähde: EBB:n (pyynnön esittäjän) toimittamat tiedot

| (182) | Työntekijöiden määrä unionin biodieselteollisuudessa pysyi vakaana tarkastelujakson alussa mutta kasvoi sen jälkeen 10 prosenttia vuodesta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun. Suuntaus noudattelee täysin muiden vahinkoindikaattoreiden, kuten tuotantomäärän ja myynnin, suuntausta ja osoittaa unionin tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä ja tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(182)

Työntekijöiden määrä unionin biodieselteollisuudessa pysyi vakaana tarkastelujakson alussa mutta kasvoi sen jälkeen 10 prosenttia vuodesta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun. Suuntaus noudattelee täysin muiden vahinkoindikaattoreiden, kuten tuotantomäärän ja myynnin, suuntausta ja osoittaa unionin tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä ja tuetusta tuonnista.

| (183) | Koska työllisyyden kasvu on suhteessa vähäisempi kuin biodieselin tuotannon kasvu, tuottavuus työntekijää kohti on kasvanut vastaavasti eli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä osoittaa sitä, että unionin tuotannonalasta on tulossa tehokkaampi. |
| --- | --- |

(183)

Koska työllisyyden kasvu on suhteessa vähäisempi kuin biodieselin tuotannon kasvu, tuottavuus työntekijää kohti on kasvanut vastaavasti eli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä osoittaa sitä, että unionin tuotannonalasta on tulossa tehokkaampi.

4.4.2.5   Tukimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista

| (184) | Biodieselin tuonti Yhdysvalloista siis loppui lähes täysin sen jälkeen, kun tasoitustullit otettiin käyttöön, eikä Yhdysvalloista tullut tuettua tuontia juuri lainkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 159 kappale). Tukimarginaalin suuruutta ei näin ollen voida arvioida. Vahinkoindikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että Yhdysvaltoja vastaan voimassa olevilla toimenpiteillä ja myöhemmin Argentiinasta ja Indonesiasta tulevassa tuonnissa käyttöön otetuilla toimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, jonka voidaan katsoa olevan toipumassa aiemmasta tuetusta tuonnista, joskin sen taloudellinen tilanne on edelleen heikko ja haavoittuva. |
| --- | --- |

(184)

Biodieselin tuonti Yhdysvalloista siis loppui lähes täysin sen jälkeen, kun tasoitustullit otettiin käyttöön, eikä Yhdysvalloista tullut tuettua tuontia juuri lainkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 159 kappale). Tukimarginaalin suuruutta ei näin ollen voida arvioida. Vahinkoindikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että Yhdysvaltoja vastaan voimassa olevilla toimenpiteillä ja myöhemmin Argentiinasta ja Indonesiasta tulevassa tuonnissa käyttöön otetuilla toimenpiteillä on ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, jonka voidaan katsoa olevan toipumassa aiemmasta tuetusta tuonnista, joskin sen taloudellinen tilanne on edelleen heikko ja haavoittuva.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (185) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat unionissa (euroa/tonni) | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa | 1 105 | 1 079 | 964 | 905 |
| Indeksi | 100 | 98 | 87 | 82 |
| Tuotannon yksikkökustannukset | 1 107 | 1 153 | 969 | 868 |
| Indeksi | 100 | 104 | 88 | 78 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot |

(185)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Myyntihinnat unionissa (euroa/tonni)

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa

1 105

1 079

964

905

Indeksi

100

98

87

82

Tuotannon yksikkökustannukset

1 107

1 153

969

868

Indeksi

100

104

88

78

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot

| (186) | Keskimääräiset myyntihinnat unionissa laskivat jatkuvasti tarkastelujaksolla, ja yksikkötuotantokustannukset noudattelivat samaa suuntausta. Koska biodieselillä käydään kauppaa hyödykkeenä, unionin tuotannonala ei ole kyennyt säilyttämään korkeampia myyntihintoja vaan sen on täytynyt alentaa hintaa alentuneiden tuotantokustannusten mukaisesti. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei ole pystynyt hyödyntämään täysin alempien raaka-ainekustannusten etuja. Toisaalta yksikkökohtaiset tuotantokustannukset ovat pienentyneet hieman enemmän kuin keskimääräiset yksikköhinnat, mikä osoittaa unionin tuotannonalan tehokkuuden paranemista. |
| --- | --- |

(186)

Keskimääräiset myyntihinnat unionissa laskivat jatkuvasti tarkastelujaksolla, ja yksikkötuotantokustannukset noudattelivat samaa suuntausta. Koska biodieselillä käydään kauppaa hyödykkeenä, unionin tuotannonala ei ole kyennyt säilyttämään korkeampia myyntihintoja vaan sen on täytynyt alentaa hintaa alentuneiden tuotantokustannusten mukaisesti. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei ole pystynyt hyödyntämään täysin alempien raaka-ainekustannusten etuja. Toisaalta yksikkökohtaiset tuotantokustannukset ovat pienentyneet hieman enemmän kuin keskimääräiset yksikköhinnat, mikä osoittaa unionin tuotannonalan tehokkuuden paranemista.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

| (187) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 60 866 | 59 081 | 60 802 | 61 807 |
| Indeksi | 100 | 97 | 100 | 102 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot |

(187)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

60 866

59 081

60 802

61 807

Indeksi

100

97

100

102

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot

| (188) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaana koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(188)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaana koko tarkastelujakson ajan.

4.4.3.3   Varastot

| (189) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 84 734 | 118 256 | 92 825 | 91 202 |
| Indeksi | 100 | 140 | 110 | 108 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 4 % | 5 % | 4 % | 3 % |
| Indeksi | 100 | 125 | 100 | 75 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot |

(189)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Varastot

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

84 734

118 256

92 825

91 202

Indeksi

100

140

110

108

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

4 %

5 %

4 %

3 %

Indeksi

100

125

100

75

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot

| (190) | Varastot pysyivät suhteellisen vakaina ja normaalitasolla tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(190)

Varastot pysyivät suhteellisen vakaina ja normaalitasolla tarkastelujaksolla.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (191) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2011 | 2012 | 2013 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 2,0 | – 1,4 | 1,1 | 3,8 |
| Indeksi | 100 | – 70 | 55 | 190 |
| Kassavirta (euroa) | 67 930 517 | 1 004 296 | 135 656 898 | 66 832 681 |
| Indeksi | 100 | 1 | 200 | 98 |
| Investoinnit (euroa) | 12 122 366 | 9 859 293 | 9 133 725 | 8 314 180 |
| Indeksi | 100 | 81 | 75 | 69 |
| Investointien tuotto (% nettomyynnistä) | 14,0 | – 14,2 | 12,5 | 44,2 |
| Indeksi | 100 | – 101 | 89 | 315 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot |

(191)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2011

2012

2013

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

2,0

– 1,4

1,1

3,8

Indeksi

100

– 70

55

190

Kassavirta (euroa)

67 930 517

1 004 296

135 656 898

66 832 681

Indeksi

100

1

200

98

Investoinnit (euroa)

12 122 366

9 859 293

9 133 725

8 314 180

Indeksi

100

81

75

69

Investointien tuotto (% nettomyynnistä)

14,0

– 14,2

12,5

44,2

Indeksi

100

– 101

89

315

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut tiedot

| (192) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus kasvoi vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välillä 2 prosentista 3,8 prosenttiin. Kannattavuus kuitenkin muuttui vuonna 2012 tappiolliseksi (– 1,4 %), mikä todennäköisimmin johtui siitä, että Indonesiasta ja Argentiinasta tuli merkittävä määrä polkumyyntituontia, joka korvasi aiemmin Yhdysvalloista tulleen tuonnin. |
| --- | --- |

(192)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus kasvoi vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välillä 2 prosentista 3,8 prosenttiin. Kannattavuus kuitenkin muuttui vuonna 2012 tappiolliseksi (– 1,4 %), mikä todennäköisimmin johtui siitä, että Indonesiasta ja Argentiinasta tuli merkittävä määrä polkumyyntituontia, joka korvasi aiemmin Yhdysvalloista tulleen tuonnin.

| (193) | Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Tarkastelujaksolla ei voida vahvistaa mitään selvää suuntausta, mutta otokseen valittujen yritysten kassavirta oli positiivinen tällä jaksolla. |
| --- | --- |

(193)

Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Tarkastelujaksolla ei voida vahvistaa mitään selvää suuntausta, mutta otokseen valittujen yritysten kassavirta oli positiivinen tällä jaksolla.

| (194) | Investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon positiivinen kassavirta ja investointien tuoton merkittävä kasvu (ks. edellä oleva taulukko), ei ole mitään merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa tai tehdä lisäinvestointeja, jos tällaisia investointeja olisi tarvittu tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(194)

Investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon positiivinen kassavirta ja investointien tuoton merkittävä kasvu (ks. edellä oleva taulukko), ei ole mitään merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa tai tehdä lisäinvestointeja, jos tällaisia investointeja olisi tarvittu tarkastelujaksolla.

| (195) | NBB väittää, että 3,8 prosentin kannattavuus ei ole johdonmukainen sen omien laskelmien kanssa, jotka perustuivat otokseen valittujen EU:n tuottajien ei-luottamuksellisista kyselyvastauksista saatuihin tietoihin ja osoittivat voittomarginaaliksi 8,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(195)

NBB väittää, että 3,8 prosentin kannattavuus ei ole johdonmukainen sen omien laskelmien kanssa, jotka perustuivat otokseen valittujen EU:n tuottajien ei-luottamuksellisista kyselyvastauksista saatuihin tietoihin ja osoittivat voittomarginaaliksi 8,5 prosenttia.

| (196) | Komissio tarkasteli tätä väitettä ja havaitsi, että NBB päätyi eri lukuun, koska se käytti menetelmää/laskelmia, jotka olivat virheellisiä useista syistä. Tutkimusajanjakson kannattavuutta koskevat laskelmat eivät perustuneet kyselylomakevastauksiin, kuten väitettiin, vaan otantaa koskeviin tietoihin, jotka eivät sisällä tutkimusajanjaksoon vaan eri ajanjaksoon liittyviä tietoja. Tuotantokustannukset, joita NBB käytti kannattavuuden laskemiseen, perustuivat toisessa tutkimuksessa käytetyn eri yritysten otoksen tuotantokustannuksiin, minkä vuoksi niitä ei voida suoraan siirtää tähän tutkimukseen. Komissio määritti otokseen valittujen yritysten keskimääräisen voittomarginaalin yrityksiltä saatujen luotettavien ja todennettujen tietojen perusteella. Sen vuoksi NBB:n väite hylätään. |
| --- | --- |

(196)

Komissio tarkasteli tätä väitettä ja havaitsi, että NBB päätyi eri lukuun, koska se käytti menetelmää/laskelmia, jotka olivat virheellisiä useista syistä. Tutkimusajanjakson kannattavuutta koskevat laskelmat eivät perustuneet kyselylomakevastauksiin, kuten väitettiin, vaan otantaa koskeviin tietoihin, jotka eivät sisällä tutkimusajanjaksoon vaan eri ajanjaksoon liittyviä tietoja. Tuotantokustannukset, joita NBB käytti kannattavuuden laskemiseen, perustuivat toisessa tutkimuksessa käytetyn eri yritysten otoksen tuotantokustannuksiin, minkä vuoksi niitä ei voida suoraan siirtää tähän tutkimukseen. Komissio määritti otokseen valittujen yritysten keskimääräisen voittomarginaalin yrityksiltä saatujen luotettavien ja todennettujen tietojen perusteella. Sen vuoksi NBB:n väite hylätään.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (197) | Taloudellisten indikaattoreiden analyysi osoittaa, että tuotanto- ja myyntimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla, mutta unionin kulutus kasvoi vähäisemmässä määrin. Tämän tuloksena unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla. Sekä myyntihinnat että tuotantokustannukset laskivat samaan aikaan samankaltaisesti. Tämä esti unionin tuotannonalaa saamasta täysimääräistä hyötyä lisääntyneestä myyntimäärästä, vaikka tuonti kolmansista maista vähentyikin merkittävästi. |
| --- | --- |

(197)

Taloudellisten indikaattoreiden analyysi osoittaa, että tuotanto- ja myyntimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla, mutta unionin kulutus kasvoi vähäisemmässä määrin. Tämän tuloksena unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla. Sekä myyntihinnat että tuotantokustannukset laskivat samaan aikaan samankaltaisesti. Tämä esti unionin tuotannonalaa saamasta täysimääräistä hyötyä lisääntyneestä myyntimäärästä, vaikka tuonti kolmansista maista vähentyikin merkittävästi.

| (198) | Toisaalta kannattavuus on pysynyt alhaisena tarkastelujaksolla, ja unionin tuotannonala oli jopa tappiollinen vuonna 2012. Sekin voitto, joka saatiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (hieman alle 4 %), on merkittävästi alle voiton, joka unionin tuotannonalan olisi kohtuudella pitänyt saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio muistuttaa myös, että voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa alkuperäisessä tutkimuksessa neuvosto vahvisti 15 prosenttia (tavoite)voitoksi, joka unionin tuotannonalan pitäisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (28). Myöhemmässä tutkimuksessa, joka koski Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia, voittotasoa, johon unionin tuotannonalan voitaisiin kohtuudella odottaa pääsevään tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tarkistettiin kuitenkin hieman alaspäin 11 prosenttiin pääasiassa siksi, että kilpailu unionin markkinoilla oli lisääntynyt ja biodieselin tuotannonala unionissa vakiintunut (29). |
| --- | --- |

(198)

Toisaalta kannattavuus on pysynyt alhaisena tarkastelujaksolla, ja unionin tuotannonala oli jopa tappiollinen vuonna 2012. Sekin voitto, joka saatiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (hieman alle 4 %), on merkittävästi alle voiton, joka unionin tuotannonalan olisi kohtuudella pitänyt saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Komissio muistuttaa myös, että voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa alkuperäisessä tutkimuksessa neuvosto vahvisti 15 prosenttia (tavoite)voitoksi, joka unionin tuotannonalan pitäisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (28). Myöhemmässä tutkimuksessa, joka koski Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuontia, voittotasoa, johon unionin tuotannonalan voitaisiin kohtuudella odottaa pääsevään tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, tarkistettiin kuitenkin hieman alaspäin 11 prosenttiin pääasiassa siksi, että kilpailu unionin markkinoilla oli lisääntynyt ja biodieselin tuotannonala unionissa vakiintunut (29).

| (199) | Useat unionin tuotannonalan nykytilanteen analyysin kannalta merkitykselliset taloudelliset indikaattorit osoittavat positiivista suuntausta ja osoittavat näin, että voimassa olevilla toimenpiteillä on ollut positiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonalan voittotaso on kuitenkin edelleen erittäin alhainen ja merkittävästi alle aiemmissa tutkimuksissa vahvistetun tavoitevoiton. Lisäksi investointien taso on alhainen ja laski tarkastelujaksolla merkittävästi (30 %), ja kapasiteetin käyttöaste – vaikka onkin kasvussa – on edelleen alle 70 prosenttia verrattuna noin 90 prosentin kapasiteetin käyttöasteeseen silloin, kun unionin markkinoille ei tullut tuettua tuontia (vuosina 2004–2006) ja unionin tuotannonalan tilannetta pidettiin terveenä (30). |
| --- | --- |

(199)

Useat unionin tuotannonalan nykytilanteen analyysin kannalta merkitykselliset taloudelliset indikaattorit osoittavat positiivista suuntausta ja osoittavat näin, että voimassa olevilla toimenpiteillä on ollut positiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonalan voittotaso on kuitenkin edelleen erittäin alhainen ja merkittävästi alle aiemmissa tutkimuksissa vahvistetun tavoitevoiton. Lisäksi investointien taso on alhainen ja laski tarkastelujaksolla merkittävästi (30 %), ja kapasiteetin käyttöaste – vaikka onkin kasvussa – on edelleen alle 70 prosenttia verrattuna noin 90 prosentin kapasiteetin käyttöasteeseen silloin, kun unionin markkinoille ei tullut tuettua tuontia (vuosina 2004–2006) ja unionin tuotannonalan tilannetta pidettiin terveenä (30).

| (200) | Kaikkien taloudellisten indikaattoreiden analyysin perusteella komissio on päätellyt, että unionin tuotannonala ei ole vielä toipunut täysin aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista. Se on edelleen taloudellisesti ja rahoituksellisesti haavoittuvassa tilanteessa, ja tämänhetkinen positiivinen suuntaus saattaa kääntyä helposti, jos Yhdysvalloista tulee jälleen tuettua tuontia merkittäviä määriä. |
| --- | --- |

(200)

Kaikkien taloudellisten indikaattoreiden analyysin perusteella komissio on päätellyt, että unionin tuotannonala ei ole vielä toipunut täysin aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista. Se on edelleen taloudellisesti ja rahoituksellisesti haavoittuvassa tilanteessa, ja tämänhetkinen positiivinen suuntaus saattaa kääntyä helposti, jos Yhdysvalloista tulee jälleen tuettua tuontia merkittäviä määriä.

5.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (201) | Voidakseen arvioida unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumisen todennäköisyyden komissio analysoi perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan nojalla Yhdysvalloista tulevan tuonnin todennäköisen vaikutuksen unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan. Komissio analysoi erityisesti tuetun tuonnin toistumisen todennäköisyyttä, sen määrää ja todennäköisiä hintatasoja, käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta sekä yhdysvaltalaisten tuottajien hinnoittelukäytäntöä. |
| --- | --- |

(201)

Voidakseen arvioida unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumisen todennäköisyyden komissio analysoi perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan nojalla Yhdysvalloista tulevan tuonnin todennäköisen vaikutuksen unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan. Komissio analysoi erityisesti tuetun tuonnin toistumisen todennäköisyyttä, sen määrää ja todennäköisiä hintatasoja, käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta sekä yhdysvaltalaisten tuottajien hinnoittelukäytäntöä.

| (202) | Kuten edellä pääteltiin (149 kappale), on todennäköistä, että tuettu tuonti Yhdysvalloista toistuu, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Komissio on vahvistanut, että yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat vievät tällä hetkellä biodieseliä muiden kolmansien maiden markkinoille hinnoilla, jotka ovat alle unionin hintojen. Koska hinnat unionissa ovat korkeammat kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla, on todennäköistä, että ainakin osa tästä viennistä suunnattaisiin unioniin, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(202)

Kuten edellä pääteltiin (149 kappale), on todennäköistä, että tuettu tuonti Yhdysvalloista toistuu, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Komissio on vahvistanut, että yhdysvaltalaiset biodieselin tuottajat vievät tällä hetkellä biodieseliä muiden kolmansien maiden markkinoille hinnoilla, jotka ovat alle unionin hintojen. Koska hinnat unionissa ovat korkeammat kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla, on todennäköistä, että ainakin osa tästä viennistä suunnattaisiin unioniin, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

| (203) | Komissio on vahvistanut, että yhdysvaltalaisilla tuottajilla on paljon käyttämätöntä kapasiteettia: noin 2 678 000 tonnia, joka vastaa noin 22:ta prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. |
| --- | --- |

(203)

Komissio on vahvistanut, että yhdysvaltalaisilla tuottajilla on paljon käyttämätöntä kapasiteettia: noin 2 678 000 tonnia, joka vastaa noin 22:ta prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta.

| (204) | Yhdysvaltojen kotimarkkinat eivät todennäköisesti pysty ottamaan vastaan tätä käyttämätöntä kapasiteettia. Riittävästä kapasiteetista huolimatta yhdysvaltalaiset tuottajat eivät tälläkään hetkellä tyydytä kaikkea kysyntää Yhdysvaltojen markkinoilla. On myös epätodennäköisiä, että olemassa oleva käyttämätön kapasiteetti käytettäisiin lisäämään vientiä muihin kolmansiin maihin kuin unioniin. Yhdysvalloista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat tällä hetkellä keskimäärin 15 prosenttia alle Yhdysvaltojen keskimääräisten kotimarkkinahintojen ja myös alle keskimääräisten unionin hintojen siinäkin tapauksessa, että kuljetuskustannukset Yhdysvalloista unioniin otetaan huomioon (ks. tarkemmin 161 kappale). Sen vuoksi on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat etsisivät toista myyntikanavaa käyttämättömälle kapasiteetilleen. |
| --- | --- |

(204)

Yhdysvaltojen kotimarkkinat eivät todennäköisesti pysty ottamaan vastaan tätä käyttämätöntä kapasiteettia. Riittävästä kapasiteetista huolimatta yhdysvaltalaiset tuottajat eivät tälläkään hetkellä tyydytä kaikkea kysyntää Yhdysvaltojen markkinoilla. On myös epätodennäköisiä, että olemassa oleva käyttämätön kapasiteetti käytettäisiin lisäämään vientiä muihin kolmansiin maihin kuin unioniin. Yhdysvalloista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat tällä hetkellä keskimäärin 15 prosenttia alle Yhdysvaltojen keskimääräisten kotimarkkinahintojen ja myös alle keskimääräisten unionin hintojen siinäkin tapauksessa, että kuljetuskustannukset Yhdysvalloista unioniin otetaan huomioon (ks. tarkemmin 161 kappale). Sen vuoksi on todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat etsisivät toista myyntikanavaa käyttämättömälle kapasiteetilleen.

| (205) | Unionin markkinat ovat maailman suurimmat biodieselmarkkinat ja biodieselin hinnat unionissa ovat samanlaiset tai hieman korkeammat kuin hinnat Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla, joten unionin markkinat olisivat erittäin houkuttelevat yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien kannalta. Näin on ollut aiemminkin. |
| --- | --- |

(205)

Unionin markkinat ovat maailman suurimmat biodieselmarkkinat ja biodieselin hinnat unionissa ovat samanlaiset tai hieman korkeammat kuin hinnat Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla, joten unionin markkinat olisivat erittäin houkuttelevat yhdysvaltalaisten biodieselin tuottajien kannalta. Näin on ollut aiemminkin.

| (206) | Sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat käyttäisivät suuren osan käyttämättömästä kapasiteetistaan tullakseen uudelleen unionin markkinoille, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Kun otetaan huomioon niiden nykyinen hinnoittelukäytäntö muilla vientimarkkinoilla ja suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, on erittäin todennäköistä, että yhdysvaltalaista biodieseliä tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä tuetuilla hinnoilla, jotka vastaavat unionin hintoja tai alittavat ne. |
| --- | --- |

(206)

Sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että yhdysvaltalaiset tuottajat käyttäisivät suuren osan käyttämättömästä kapasiteetistaan tullakseen uudelleen unionin markkinoille, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Kun otetaan huomioon niiden nykyinen hinnoittelukäytäntö muilla vientimarkkinoilla ja suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, on erittäin todennäköistä, että yhdysvaltalaista biodieseliä tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä tuetuilla hinnoilla, jotka vastaavat unionin hintoja tai alittavat ne.

| (207) | Tällainen tuonti aiheuttaisi merkittävää hinnanlaskupainetta unionin tuotannonalalle, joka nykyiselläkin hintatasolla saa vain erittäin pienen voiton, joka on huomattavasti alle sen tavoitevoiton. Tämän seurauksena tuotanto- ja myyntimäärät mitä todennäköisimmin vähenisivät, kannattavuus heikkenisi ja markkinaosuus pienenisi. |
| --- | --- |

(207)

Tällainen tuonti aiheuttaisi merkittävää hinnanlaskupainetta unionin tuotannonalalle, joka nykyiselläkin hintatasolla saa vain erittäin pienen voiton, joka on huomattavasti alle sen tavoitevoiton. Tämän seurauksena tuotanto- ja myyntimäärät mitä todennäköisimmin vähenisivät, kannattavuus heikkenisi ja markkinaosuus pienenisi.

| (208) | Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne, tällaisella todennäköisellä skenaariolla olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan käynnissä olevaan elpymiseen, ja sen seurauksena merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi. |
| --- | --- |

(208)

Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne, tällaisella todennäköisellä skenaariolla olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan käynnissä olevaan elpymiseen, ja sen seurauksena merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi.

5.1   Päätelmät

| (209) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko mitä todennäköisimmin toistuisi, jos Yhdysvalloista tulevan biodieselin tuontiin sovellettavien tasoitustullien annetaan raueta. |
| --- | --- |

(209)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko mitä todennäköisimmin toistuisi, jos Yhdysvalloista tulevan biodieselin tuontiin sovellettavien tasoitustullien annetaan raueta.

6.   UNIONIN ETU

| (210) | Komissio tutki perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti, olisiko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen unionin edun vastaista vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan ja biodieselin tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(210)

Komissio tutki perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti, olisiko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen unionin edun vastaista vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan ja biodieselin tuojien ja käyttäjien edut.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

| (211) | Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta biodieselin tuettu tuonti Yhdysvalloista on loppunut lähes kokonaan ja unionin tuotannonalan tilanne on helpottunut. Vaikka unionin tuotannonalassa on nähtävissä positiivisia merkkejä, kuten tuotanto- ja myyntimäärän kasvu, jotka osoittavat aiemmasta tuetusta tuonnista toipumista, biodieselin hinnat unionin markkinoilla ovat laskeneet merkittävästi ja kannattavuus on erittäin vähäinen, minkä vuoksi tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko ja haavoittuva. |
| --- | --- |

(211)

Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta biodieselin tuettu tuonti Yhdysvalloista on loppunut lähes kokonaan ja unionin tuotannonalan tilanne on helpottunut. Vaikka unionin tuotannonalassa on nähtävissä positiivisia merkkejä, kuten tuotanto- ja myyntimäärän kasvu, jotka osoittavat aiemmasta tuetusta tuonnista toipumista, biodieselin hinnat unionin markkinoilla ovat laskeneet merkittävästi ja kannattavuus on erittäin vähäinen, minkä vuoksi tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko ja haavoittuva.

| (212) | Jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalaan kohdistuisi varsin todennäköisesti epäreilua kilpailua, kun Yhdysvalloista tuotaisiin biodieseliä merkittäviä määriä tuetuin hinnoin. Tämä pysäyttäisi unionin biodieselin tuotannonalan käynnissä olevan elpymisen ja mitä todennäköisimmin johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen. Toimenpiteiden päättäminen ei ole näin ollen unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(212)

Jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, unionin tuotannonalaan kohdistuisi varsin todennäköisesti epäreilua kilpailua, kun Yhdysvalloista tuotaisiin biodieseliä merkittäviä määriä tuetuin hinnoin. Tämä pysäyttäisi unionin biodieselin tuotannonalan käynnissä olevan elpymisen ja mitä todennäköisimmin johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen. Toimenpiteiden päättäminen ei ole näin ollen unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu

| (213) | Tutkimuksessa ilmoittautui ja toi kantansa esiin ainoastaan kolme tuojaa/kauppiasta. Yksi yritys väitti, että nykyisten tullien taso on kohtuuton ja että niiden jatkaminen vääristäisi ja rajoittaisi markkinoita ja nostaisi hintoja, mutta muut kaksi yritystä totesivat, että voimassa olevat toimenpiteet eivät olleet vaikuttaneet niiden toimintaan, ja ne suhtautuivat neutraalisti voimassa olevien tasoitustullien mahdolliseen jatkamiseen. |
| --- | --- |

(213)

Tutkimuksessa ilmoittautui ja toi kantansa esiin ainoastaan kolme tuojaa/kauppiasta. Yksi yritys väitti, että nykyisten tullien taso on kohtuuton ja että niiden jatkaminen vääristäisi ja rajoittaisi markkinoita ja nostaisi hintoja, mutta muut kaksi yritystä totesivat, että voimassa olevat toimenpiteet eivät olleet vaikuttaneet niiden toimintaan, ja ne suhtautuivat neutraalisti voimassa olevien tasoitustullien mahdolliseen jatkamiseen.

| (214) | Tämän tutkimuksen havainnot eivät tue väitettä, jonka mukaan voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen rajoittaisi markkinoita ja johtaisi korkeampiin hintoihin. Unionin hinnat ovat päinvastoin laskeneet tarkastelujaksolla toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta. Unionin tuotannonalalla on lisäksi nykyään riittävästi kapasiteettia tyydyttää unionin biodieselin kysyntä ja sillä on myös käyttämätöntä kapasiteettia kysynnän tulevan kasvun tyydyttämiseksi. Esitetyt väitteet eivät sen vuoksi tarjoa näyttöä siitä, että voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen olisi vastoin tuojien ja/tai kauppiaiden etua. |
| --- | --- |

(214)

Tämän tutkimuksen havainnot eivät tue väitettä, jonka mukaan voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen rajoittaisi markkinoita ja johtaisi korkeampiin hintoihin. Unionin hinnat ovat päinvastoin laskeneet tarkastelujaksolla toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta. Unionin tuotannonalalla on lisäksi nykyään riittävästi kapasiteettia tyydyttää unionin biodieselin kysyntä ja sillä on myös käyttämätöntä kapasiteettia kysynnän tulevan kasvun tyydyttämiseksi. Esitetyt väitteet eivät sen vuoksi tarjoa näyttöä siitä, että voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen olisi vastoin tuojien ja/tai kauppiaiden etua.

6.3   Käyttäjien etu

| (215) | Komissiolle ilmoittautui ja esitti kantojaan ainoastaan yksi käyttäjä, öljy-yritys, joka ostaa biodieseliä sekoittaakseen sitä mineraaliöljyyn. Se kannatti voimakkaasti nykyisten toimenpiteiden voimassa pitämistä ja väitti, että niiden poistamisella voisi olla musertava vaikutus unionin biodieselmarkkinoihin, kun markkinoille tulisi tuetuilla hinnoilla merkittäviä määriä biodieseliä, mistä aiheutuisi uudelleen vakava vahinko unionin biodieselin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(215)

Komissiolle ilmoittautui ja esitti kantojaan ainoastaan yksi käyttäjä, öljy-yritys, joka ostaa biodieseliä sekoittaakseen sitä mineraaliöljyyn. Se kannatti voimakkaasti nykyisten toimenpiteiden voimassa pitämistä ja väitti, että niiden poistamisella voisi olla musertava vaikutus unionin biodieselmarkkinoihin, kun markkinoille tulisi tuetuilla hinnoilla merkittäviä määriä biodieseliä, mistä aiheutuisi uudelleen vakava vahinko unionin biodieselin tuotannonalalle.

| (216) | Ei ole mitään viitteitä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat vaikuttaneet kielteisesti unionin biodieselin käyttäjiin eikä etenkään mitään näyttöä siitä, että voimassa olevilla toimenpiteillä olisi haitallista vaikutusta niiden kannattavuuteen tai liiketoimintaan. Koska biodieselin kulutus unionissa on pysynyt vakaana tai lisääntynyt vain hieman, unionin tuotannonalalla on joka tapauksessa riittävästi kapasiteettia tyydyttää nykyinen ja tuleva kysyntä, jos kysyntä kasvaa jatkossa. Toimenpiteiden pitäminen voimassa ei siis johtaisi tarjonnan puutteeseen. |
| --- | --- |

(216)

Ei ole mitään viitteitä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat vaikuttaneet kielteisesti unionin biodieselin käyttäjiin eikä etenkään mitään näyttöä siitä, että voimassa olevilla toimenpiteillä olisi haitallista vaikutusta niiden kannattavuuteen tai liiketoimintaan. Koska biodieselin kulutus unionissa on pysynyt vakaana tai lisääntynyt vain hieman, unionin tuotannonalalla on joka tapauksessa riittävästi kapasiteettia tyydyttää nykyinen ja tuleva kysyntä, jos kysyntä kasvaa jatkossa. Toimenpiteiden pitäminen voimassa ei siis johtaisi tarjonnan puutteeseen.

| (217) | Sen vuoksi voidaan päätellä, että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin käyttäjien etuja. |
| --- | --- |

(217)

Sen vuoksi voidaan päätellä, että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin käyttäjien etuja.

6.4   Unionin etua koskevat päätelmät

| (218) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa nykyisiä toimenpiteitä Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa. |
| --- | --- |

(218)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa nykyisiä toimenpiteitä Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa.

7.   TASOITUSTOIMENPITEET

| (219) | Kun otetaan huomioon tuetun tuonnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät, voidaan todeta, että perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetuksella (EY) N:o 598/2009, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EY) N:o 443/2011, käyttöön otetut Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavat tasoitustullit olisi pidettävä voimassa vielä viiden vuoden ajan. |
| --- | --- |

(219)

Kun otetaan huomioon tuetun tuonnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät, voidaan todeta, että perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetuksella (EY) N:o 598/2009, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EY) N:o 443/2011, käyttöön otetut Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavat tasoitustullit olisi pidettävä voimassa vielä viiden vuoden ajan.

| (220) | Kuten 2 kappaleessa todetaan, Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevat tasoitustullit laajennettiin koskemaan Kanadasta lähetetyn saman tuotteen tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, sekä Yhdysvalloista peräisin olevan sellaisen biodieselin sekoituksen tuontia, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää. |
| --- | --- |

(220)

Kuten 2 kappaleessa todetaan, Yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa voimassa olevat tasoitustullit laajennettiin koskemaan Kanadasta lähetetyn saman tuotteen tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, sekä Yhdysvalloista peräisin olevan sellaisen biodieselin sekoituksen tuontia, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää.

| (221) | Voimassa pidettävät tasoitustullit laajennetaan edelleen koskemaan Kanadasta lähetetyn saman tuotteen tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, sekä Yhdysvalloista peräisin olevan sellaisen biodieselin sekoituksen tuontia, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää. |
| --- | --- |

(221)

Voimassa pidettävät tasoitustullit laajennetaan edelleen koskemaan Kanadasta lähetetyn saman tuotteen tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, sekä Yhdysvalloista peräisin olevan sellaisen biodieselin sekoituksen tuontia, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää.

| (222) | Kanadalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka oli vapautettu neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 443/2011 laajennetuista toimenpiteistä, olisi vapautettava myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(222)

Kanadalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka oli vapautettu neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 443/2011 laajennetuista toimenpiteistä, olisi vapautettava myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä.

| (223) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(223)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli tuotaessa Amerikan yhdysvalloista peräisin olevia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209829), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009129), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009929), ex 2710 19 43 (Taric-koodi 2710194329), ex 2710 19 46 (Taric-koodi 2710194629), ex 2710 19 47 (Taric-koodi 2710194729), ex 2710 20 11 (Taric-koodi 2710201129), ex 2710 20 15 (Taric-koodi 2710201529), ex 2710 20 17 (Taric-koodi 2710201729), 3824 90 92 (Taric-koodi 3824909212), ex 3826 00 10 (Taric-koodit 3826001029, 3826001039, 3826001049, 3826001099) ja ex 3826 00 90 (Taric-koodi 3826009019).

2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä kohdassa 1 kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen kiinteämääräinen tasoitustulli on seuraava:

| Yritys | Tasoitustulli (euroa/nettotonni) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Liitteessä I luetellut yritykset | 219,4 | Ks. liite I |
| Kaikki muut yritykset | 237,0 | A999 |

Yritys

Tasoitustulli (euroa/nettotonni)

Taric-lisäkoodi

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Liitteessä I luetellut yritykset

219,4

Ks. liite I

Kaikki muut yritykset

237,0

A999

Sekoituksia koskevan tasoitustullin soveltamisessa otetaan huomioon, missä suhteessa sekoituksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä myyjä on suhteuttanut ostajan eduksi niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (31) 145 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, tämän artiklan 2 kohdan perusteella laskettua tasoitustullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Edellä 2 kohdassa luetelluille yrityksille määritetyn yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Laajennetaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovellettava lopullinen tasoitustulli koskemaan Kanadasta lähetettyjen sellaisten rasvahappomonoalkyyliestereiden ja/tai parafiinisten kaasuöljyjen tuontia, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209821), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009121), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009921), ex 2710 19 43 (Taric-koodi 2710194321), ex 2710 19 46 (Taric-koodi 2710194621), ex 2710 19 47 (Taric-koodi 2710194721), ex 2710 20 11 (Taric-koodi 2710201121), ex 2710 20 15 (Taric-koodi 2710201521), ex 2710 20 17 (Taric-koodi 2710201721), ex 3824 90 92 (Taric-koodi 3824909210), ex 3826 00 10 (Taric-koodit 3826001020, 3826001030, 3826001040, 3826001089) ja ex 3826 00 90 (Taric-koodi 3826009011), lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen yritysten tuottamia tuotteita:

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Kanada | BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada | B107 |
| Kanada | Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada | B108 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Kanada

BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

B107

Kanada

Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

B108

Laajennettava tulli on asetuksen (EY) N:o 598/2009 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu lopullinen tasoitustulli 237 euroa nettotonnilta.

Seoksia koskevaa tasoitustullia sovelletaan siinä suhteessa, jossa seoksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).

2.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä myyjä on suhteuttanut ostajan eduksi niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa asetuksen (ETY) N:o 2454/93 145 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, 1 artiklan 2 kohdan perusteella laskettua tasoitustullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

3.   Edellä 1 kohdassa luetelluille yrityksille myönnettyjen tai komission 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti myöntämien vapautusten soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettua tasoitustullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

3 artikla

1.   Laajennetaan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovellettava lopullinen tasoitustulli koskemaan sellaisten Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien rasvahappomonoalkyyliestereiden ja/tai parafiinisten kaasuöljyjen unioniin tuontia, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ”biodieselinä”), sekoituksena, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 1516 20 98 (Taric-koodi 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-koodi 1518009130), ex 1518 00 99 (Taric-koodi 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-koodi 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-koodi 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-koodi 2710194730), ex 2710 20 11 (Taric-koodi 2710201130), ex 2710 20 15 (Taric-koodi 2710201530), ex 2710 20 17 (Taric-koodi 2710201730), ex 3824 90 92 (Taric-koodi 3824909220) ja ex 3826 00 90 (Taric-koodi 3826009030).

Sekoituksia koskevan tasoitustullin soveltamisessa otetaan huomioon, missä suhteessa sekoituksessa on kokonaispitoisuudesta painon mukaan rasvahappomonoalkyyliestereitä ja parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (biodieselpitoisuus).

2.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä myyjä on suhteuttanut ostajan eduksi niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa asetuksen (ETY) N:o 2454/93 145 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, 1 artiklan 2 kohdan perusteella laskettua tasoitustullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

3.   Edellä 1 artiklan 2 kohdassa luetelluille yrityksille määritetyn yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä III esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

4 artikla

1.   Tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdalla ja 3 artiklan 1 kohdalla laajennetusta tullista vapauttamista koskevat pyynnöt on tehtävä kirjallisesti jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä, ja hakevan tahon valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIA |
| Sähköposti: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: Rue de la loi 170, CHAR 04/034

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIA

Sähköposti: TRADE-TDI-INFORMATION@ec.europa.eu

2.   Komissio voi asetuksen (EY) N:o 597/2009 23 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan myöntää päätöksellä vapautuksen 2 artiklan 1 kohdalla ja 3 artiklan 1 kohdalla laajennetusta tullista sellaisten yritysten tuonnille, jotka eivät kierrä asetuksella (EY) N:o 598/2009 käyttöön otettuja tukien vastaisia toimenpiteitä.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 598/2009, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2009, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 179, 10.7.2009, s. 1).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 443/2011, annettu 5 päivänä toukokuuta 2011, Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 598/2009 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin laajentamisesta koskemaan Kanadasta lähetetyn biodieselin tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Kanada, ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 598/2009 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin laajentamisesta koskemaan sellaisen biodieselseoksen tuontia, jossa on enintään 20 painoprosenttia biodieseliä, ja tutkimuksen päättämisestä Singaporesta lähetetyn tuonnin osalta (EUVL L 122, 11.5.2011, s. 1).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013, annettu 19 päivänä marraskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 315, 26.11.2013, s. 2).

4

(5)  Ilmoitus tiettyjen tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä, EUVL C 289, 4.10.2013, s. 11.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51).

6

(7)  EUVL C 217, 10.7.2014, s. 25.

7

(8)  Ilmoitus Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 217, 10.7.2014, s. 14).

8

(9)  Yhdysvaltojen lainsäädännössä (26 U.S. Code, section 45K(c)(3)) biomassalla tarkoitetaan kaikkea muuta orgaanista materiaalia kuin a) öljyä ja maakaasua (tai niistä saatuja tuotteita) ja b) hiiltä (mukaan luettuna ruskohiili) tai siitä saatuja tuotteita).

9

(10)  Komission asetus (EY) N:o 194/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa (EUVL L 67, 12.3.2009, s. 50), johdanto-osan 20 kappale, alaviite 5.

10

(11)  Yhdysvaltain verolaissa ’maatalousbiodieselillä’ tarkoitetaan biodieseliä, joka on saatu yksinomaan neitsytöljyistä, mukaan luettuna maissin, soijan, auringonkukansiementen, puuvillansiementen, canolan, Crambe-sukuisten kasvien, rapsin, saflorin (Carthamus tinctorius) siementen, pellavansiementen, riisileseiden ja sinapinsiementen neitsytkasviöljyistä saadut esterit, sekä eläinrasvoista.

11

Carthamus tinctorius

(12)  Täytäntöönpanosäädöksen 428.102 § ”Määritelmät”: ”Dieseliä vastaava polttoaine, jota saadaan uusiutuvasta biomassasta, kuten kasviöljystä ja eläinrasvasta.” Mahdollisesti ”jätteistä, kuten viljelykasvien jätteistä, muusta kasviperäisestä jätteestä, eläinperäisestä jätteestä, elintarvikejätteestä ja puutarhajätteestä, valmistettu biopolttoaine” voisi myös sisältyä biodieselin tuotantoon.

12

(13)  Brittiläinen lämpömääräyksikkö BTU tai Btu on energiayksikkö, joka vastaa noin 1 055:tä joulea.

13

(14)  Tax Increase Prevention Act of 2014, signed by the President of the USA on 19 December 2014. Extension of Second Generation Biofuel Producer Credit thereof.

14

(15)  Sellaisina kuin ne ovat jatkettuina Energy Policy Act of 2005 -säädöksellä, 1344 § (P.L. 109–58), ja muutettuina Energy Improvement and Extension Act of 2008 -säädöksellä (P.L. 110–343, Division B) 202–203 §.

15

(16)  Viranomaisen (Internal Revenue Service) on suoritettava maksu 60 päivän kuluessa hakemuksen saamisesta (viimeistään 8 päivänä elokuuta 2015) tai sen on maksettava korvausta.

16

(17)  https://www.congress.gov/bill/113th-congress/senate-bill/2021/text.

17

(18)  HR 2517 ”Powering American Jobs Act of 2015”, introduced by Mike Kelly. Löytyy seuraavasta linkistä: https://www.congress.gov/bill/114th-congress/house-bill/2517/text?q={%22search%22%3A[%22\%22hr2517\%22%22]}#toc-H48B28727047A4954BB43B03E81976580; sivun tiedot 8.7.2015.

18

(19)  NBB:n 29 päivänä syyskuuta 2014 toimittamat tiedot.

19

(20)  Ks. asetus (EY) N:o 194/2009 johdanto-osan 55 kappale.

20

(21)  Energy and Improvement and Extension Act 2008 -lain 202(a) §:llä. Lain 203 §:llä kuitenkin muutetaan I.R.C.:tä. Tuodun ja vietäväksi myydyn biodieselin jättämistä hyvityksen ulkopuolelle koskevat 40A ja 6426 §:t tulivat voimaan 15 päivänä toukokuuta 2008. Tällä edunsaajien soveltamisalan supistamisella ei kuitenkaan ole todellisia vaikutuksia Yhdysvaltojen kotimarkkinoihin, koska se ei koske Yhdysvalloissa käytetyn biodieselin tuotantoa tai tuontia.

21

(22)  Lähde: Yhdysvaltojen viranomaisten kyselylomakevastaus. Huom. Esitetyt luvut kattavat vain valmisteverohyvitykset mutteivät tuloverohyvityksiä tai suoria avustuksia, joista Yhdysvaltojen viranomaiset eivät toimittaneet tietoja.

22

Huom.

(23)  NBB:n asiakirjan ”Biodiesel Basics What is biodiesel?” mukaan, http://www.biodiesel.org/what-is-biodiesel/biodiesel-basics, käyty katsomassa 24.3.2015.

23

(24)  Energy Policy Act (EPAct) of 2005 -lailla vahvistetussa Fuel Standard-2:ssa ja myöhemmin Energy Independence and Security Act (EISA) of 2007 -laissa edellytetään, että vuosittain käytetään vähintään 1 miljardi gallonaa biomassapohjaista dieseliä vuosien 2011 ja 2022 välillä. Siinä myös edellytetään, että maassa käytetään vähintään 21 miljardia gallonaa edistyksellisiä biopolttoaineita vuoteen 2022 mennessä. Biodiesel täyttää molempien ryhmien vaatimukset. Lähde: http://www.biodiesel.org/what-is-biodiesel/biodiesel-faq's, käyty katsomassa 30.3.2015.

24

(25)  Ks. alaviite 21.

25

(26)  http://www.eia.gov/survey/form/eia_22m/instructions.pdf; sivun tiedot 7.7.2015.

26

(27)  Kirjoitusvirheen vuoksi päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa summa oli virheellisesti 884 euroa.

27

(28)  Asetus (EY) N:o 598/2009, johdanto-osan 176–178 kappale.

28

(29)  Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1194/2013, johdanto-osan 202–208 kappale.

29

(30)  Komission asetus (EY) N:o 193/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan biodieselin tuonnissa (EUVL L 67, 12.3.2009, s. 22).

30

(31)  Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1).

31

---

LIITE I

| Yrityksen nimi | Kaupunki | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Yrityksen nimi

Kaupunki

Taric-lisäkoodi

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

LIITE II

Tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa, 2 artiklan 2 kohdassa tai 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon työntekijän allekirjoittama vakuutus jäljempänä esitettävässä muodossa:

| — | Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

—

Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike.

| — | Seuraava vakuutus:

  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää [volume], valmisti [company name and address] (Taric additional code) [countr[y]ies concerned]. Tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

—

Seuraava vakuutus:

”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enemmän kuin 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää [volume], valmisti [company name and address] (Taric additional code) [countr[y]ies concerned]. Tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

LIITE III

Tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

| — | Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

—

Kauppalaskun laatineen tahon asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike.

| — | Seuraava vakuutus:

  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää [volume], valmisti [company name and address] (Taric additional code) Yhdysvalloissa. Tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

—

Seuraava vakuutus:

”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut Euroopan unioniin vietäväksi myydyt rasvahappomonoalkyyliesterit ja/tai parafiiniset kaasuöljyt, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää (tunnetaan yleisesti ’biodieselinä’), joko puhtaassa muodossa tai sekoituksena, joka sisältää enintään 20 painoprosenttia rasvahappomonoalkyyliestereitä ja/tai parafiinisia kaasuöljyjä, jotka on valmistettu synteesillä ja/tai vetykäsittelyllä ja jotka ovat muuta kuin fossiilista alkuperää [volume], valmisti [company name and address] (Taric additional code) Yhdysvalloissa. Tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/140 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/140

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1520,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 189,2 |
| MK | 52,3 |
| XS | 48,7 |
| ZZ | 96,7 |
| 0707 00 05 | MK | 57,9 |
| TR | 127,2 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 93 10 | TR | 129,0 |
| ZZ | 129,0 |
| 0805 50 10 | AR | 109,7 |
| BO | 136,6 |
| CL | 124,9 |
| UY | 120,8 |
| ZA | 145,5 |
| ZZ | 127,5 |
| 0806 10 10 | EG | 175,8 |
| TR | 130,2 |
| ZZ | 153,0 |
| 0808 10 80 | AR | 121,5 |
| BR | 54,2 |
| CL | 152,7 |
| NZ | 135,6 |
| US | 113,3 |
| ZA | 128,7 |
| ZZ | 117,7 |
| 0808 30 90 | AR | 131,9 |
| CL | 100,0 |
| CN | 82,3 |
| TR | 121,8 |
| ZA | 199,0 |
| ZZ | 127,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 82,4 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 120,3 |
| 0809 40 05 | BA | 52,5 |
| MK | 37,0 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 50,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

189,2

MK

52,3

XS

48,7

ZZ

96,7

0707 00 05

MK

57,9

TR

127,2

ZZ

92,6

0709 93 10

TR

129,0

ZZ

129,0

0805 50 10

AR

109,7

BO

136,6

CL

124,9

UY

120,8

ZA

145,5

ZZ

127,5

0806 10 10

EG

175,8

TR

130,2

ZZ

153,0

0808 10 80

AR

121,5

BR

54,2

CL

152,7

NZ

135,6

US

113,3

ZA

128,7

ZZ

117,7

0808 30 90

AR

131,9

CL

100,0

CN

82,3

TR

121,8

ZA

199,0

ZZ

127,0

0809 30 10, 0809 30 90

MK

82,4

TR

158,1

ZZ

120,3

0809 40 05

BA

52,5

MK

37,0

XS

61,9

ZZ

50,5

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/142

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/1521,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2015,

pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan riskin pienentämiseksi Libyassa ja sen lähialueilla toteutettavien fyysiseen turvallisuuteen ja varastojen hallintaan liittyvien toimien tukemisesta annetun päätöksen 2013/320/YUTP kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätöksessä 2013/320/YUTP (1) säädetään, että unioni edistää turvallisuutta ja rauhaa Libyassa ja sen lähialueilla tukemalla toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa Libyan valtion instituutioiden asevarastojen asianmukainen fyysinen turvallisuus ja hallinta ja joilla pyritään näin vähentämään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja liiallisen keskittymisen aiheuttamaa vaaraa rauhalle ja turvallisuudelle muun muassa edistämällä todellista alueellista monenvälisyyttä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätöksessä 2013/320/YUTP (1) säädetään, että unioni edistää turvallisuutta ja rauhaa Libyassa ja sen lähialueilla tukemalla toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa Libyan valtion instituutioiden asevarastojen asianmukainen fyysinen turvallisuus ja hallinta ja joilla pyritään näin vähentämään pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja liiallisen keskittymisen aiheuttamaa vaaraa rauhalle ja turvallisuudelle muun muassa edistämällä todellista alueellista monenvälisyyttä.

| (2) | Poliittisen ja turvallisuustilanteen heikennyttyä useimmat diplomaattiset edustustot ja kansainvälisen henkilöstön jäsenet joutuivat lähtemään Libyasta kesän 2014 väkivaltaisten tapahtumien jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Poliittisen ja turvallisuustilanteen heikennyttyä useimmat diplomaattiset edustustot ja kansainvälisen henkilöstön jäsenet joutuivat lähtemään Libyasta kesän 2014 väkivaltaisten tapahtumien jälkeen.

| (3) | Yhdistyneiden kansakuntien johdolla käytävä poliittinen vuoropuhelu ei ole vielä johtanut poliittiseen ratkaisuun tärkeimpien taistelevien osapuolten välillä. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneiden kansakuntien johdolla käytävä poliittinen vuoropuhelu ei ole vielä johtanut poliittiseen ratkaisuun tärkeimpien taistelevien osapuolten välillä.

| (4) | On epäselvää, milloin Libyan tilanne paranee siinä määrin, että kansainvälinen henkilöstö voi jälleen toimia siellä turvallisesti. |
| --- | --- |

(4)

On epäselvää, milloin Libyan tilanne paranee siinä määrin, että kansainvälinen henkilöstö voi jälleen toimia siellä turvallisesti.

| (5) | Päätös 2013/320/YUTP olisi sen vuoksi kumottava. |
| --- | --- |

(5)

Päätös 2013/320/YUTP olisi sen vuoksi kumottava.

| (6) | Unioni vahvistaa vahvan poliittisen sitoumuksensa tukea vastuullisia Libyan viranomaisia pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja liiallisen keskittymisen aiheuttaman vaaran vähentämisessä heti, kun olosuhteet Libyassa sen sallivat, |
| --- | --- |

(6)

Unioni vahvistaa vahvan poliittisen sitoumuksensa tukea vastuullisia Libyan viranomaisia pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman leviämisen ja liiallisen keskittymisen aiheuttaman vaaran vähentämisessä heti, kun olosuhteet Libyassa sen sallivat,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan päätös 2013/320/YUTP.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 30 päivästä kesäkuuta 2015.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  Neuvoston päätös 2013/320/YUTP, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2013, pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan riskin pienentämiseksi Libyassa ja sen lähialueilla toteutettavien fyysiseen turvallisuuteen ja varastojen hallintaan liittyvien toimien tukemisesta (EUVL L 173, 26.6.2013, s. 54).

1

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/144 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/144

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1522,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2015,

julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Moldovan tasavallan liittymiseen tarkistettuun julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Moldovan tasavalta esitti 7 päivänä tammikuuta 2002 tarkistettuun julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen, jäljempänä ’tarkistettu GPA-sopimus’, liittymistä koskevan hakemuksen. |
| --- | --- |

(1)

Moldovan tasavalta esitti 7 päivänä tammikuuta 2002 tarkistettuun julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen, jäljempänä ’tarkistettu GPA-sopimus’, liittymistä koskevan hakemuksen.

| (2) | Soveltamisalaa koskevat Moldovan tasavallan sitoumukset vahvistetaan sen lopullisessa tarjouksessa, sellaisena kuin se on esitetty tarkistetun GPA-sopimuksen osapuolille 27 päivänä toukokuuta 2015. |
| --- | --- |

(2)

Soveltamisalaa koskevat Moldovan tasavallan sitoumukset vahvistetaan sen lopullisessa tarjouksessa, sellaisena kuin se on esitetty tarkistetun GPA-sopimuksen osapuolille 27 päivänä toukokuuta 2015.

| (3) | Moldovan tasavallan lopullinen tarjous sisältää kattavasti valtionhallinnon yksiköt, valtionhallintoon välillisesti kuuluvat yksiköt ja muut yleishyödyllisten palveluiden, tavaroiden, rakennuspalveluiden ja muiden palveluiden alalla toimivat yksiköt. Se on näin ollen tyydyttävä ja hyväksyttävä. Moldovan tasavallan liittymisehdot, sellaisina kuin ne esitetään tämän päätöksen liitteessä, huomioidaan julkisten hankintojen komitean, jäljempänä ’GPA-komitea’, Moldovan tasavallan liittymisestä tekemässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(3)

Moldovan tasavallan lopullinen tarjous sisältää kattavasti valtionhallinnon yksiköt, valtionhallintoon välillisesti kuuluvat yksiköt ja muut yleishyödyllisten palveluiden, tavaroiden, rakennuspalveluiden ja muiden palveluiden alalla toimivat yksiköt. Se on näin ollen tyydyttävä ja hyväksyttävä. Moldovan tasavallan liittymisehdot, sellaisina kuin ne esitetään tämän päätöksen liitteessä, huomioidaan julkisten hankintojen komitean, jäljempänä ’GPA-komitea’, Moldovan tasavallan liittymisestä tekemässä päätöksessä.

| (4) | Moldovan tasavallan liittymisen tarkistettuun GPA-sopimukseen odotetaan vaikuttavan myönteisesti julkisten hankintojen markkinoiden avaamiseen kansainvälisesti. |
| --- | --- |

(4)

Moldovan tasavallan liittymisen tarkistettuun GPA-sopimukseen odotetaan vaikuttavan myönteisesti julkisten hankintojen markkinoiden avaamiseen kansainvälisesti.

| (5) | Tarkistetun GPA-sopimuksen XXII artiklan 2 kohdan mukaan jokainen WTO:n jäsen voi liittyä tarkistettuun GPA-sopimukseen kyseisen jäsenen ja osapuolten välillä sovittavin ehdoin sekä GPA-komitean päätöksessä määritetyin ehdoin. |
| --- | --- |

(5)

Tarkistetun GPA-sopimuksen XXII artiklan 2 kohdan mukaan jokainen WTO:n jäsen voi liittyä tarkistettuun GPA-sopimukseen kyseisen jäsenen ja osapuolten välillä sovittavin ehdoin sekä GPA-komitean päätöksessä määritetyin ehdoin.

| (6) | Näin ollen on tarpeen vahvistaa GPA-komiteassa unionin puolesta esitettävä kanta Moldovan tasavallan liittymiseen, |
| --- | --- |

(6)

Näin ollen on tarpeen vahvistaa GPA-komiteassa unionin puolesta esitettävä kanta Moldovan tasavallan liittymiseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Julkisten hankintojen komiteassa unionin puolesta esitettävä kanta on hyväksyä Moldovan tasavallan liittyminen tarkistettuun julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen tämän päätöksen liitteessä esitetyin erityisin liittymisehdoin.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

LIITE

MOLDOVAN TASAVALLAN LIITTYMISTÄ TARKISTETTUUN GPA-SOPIMUKSEEN KOSKEVAT EU:N EHDOT
   (1)

Muutetaan liiteosassa I olevassa Euroopan unionia koskevassa liitteessä 1 olevan 2 jakson 2 kohta (”EU:n jäsenvaltioiden valtionhallintoon kuuluvat hankintaviranomaiset”) seuraavasti Moldovan tasavallan liittyessä tarkistettuun GPA-sopimukseen:

| ”2. | Seuraavien valtionhallintoon kuuluvien hankintaviranomaisten hankinnoissa tulevat kysymykseen tavarat, palvelut, tavarantoimittajat ja palveluntarjoajat, jotka ovat peräisin Israelista, Moldovan tasavallasta ja Montenegrosta.” |
| --- | --- |

”2.

Seuraavien valtionhallintoon kuuluvien hankintaviranomaisten hankinnoissa tulevat kysymykseen tavarat, palvelut, tavarantoimittajat ja palveluntarjoajat, jotka ovat peräisin Israelista, Moldovan tasavallasta ja Montenegrosta.”

---

(1)  WTO:n sihteeristö on tarkistetun GPA-sopimuksen osapuolten suostumuksella muuttanut tarkistetun GPA-sopimuksen osapuolten soveltamisalaluetteloiden numerointia. Tässä liitteessä käytetty numerointi vastaa viimeisintä tarkistetun GPA-sopimuksen osapuolten soveltamisalaluetteloiden oikeaksi todistettua jäljennöstä, jonka WTO on antanut virallisesti tiedoksi tarkistetun GPA-sopimuksen osapuolille ja joka on saatavilla osoitteessa http://www.wto.org/english/tratop_e/gproc_e/gp_app_agree_e.htm#revisedGPA. Virallisessa lehdessä (EUVL L 68, 7.3.2014, s. 2) julkaistu tarkistetun GPA-sopimuksen osapuolten soveltamisalaluetteloiden numerointi on vanhentunut.

1

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/146 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/146

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1523,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2015,

Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT’, 78 artiklan 3 kohdassa todetaan, että jos kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo aiheuttaa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa hätätilanteen, neuvosto voi komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen yhden tai useamman jäsenvaltion hyväksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT’, 78 artiklan 3 kohdassa todetaan, että jos kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo aiheuttaa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa hätätilanteen, neuvosto voi komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen yhden tai useamman jäsenvaltion hyväksi.

| (2) | SEUT 80 artiklan mukaan rajatarkastuksia, turvapaikka-asioita ja maahanmuuttoa koskevassa unionin politiikassa ja sen toteuttamisessa noudatetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteita ja unionin antamiin tämän alan säädöksiin sisällytetään asianmukaisia toimenpiteitä tämän periaatteen soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

SEUT 80 artiklan mukaan rajatarkastuksia, turvapaikka-asioita ja maahanmuuttoa koskevassa unionin politiikassa ja sen toteuttamisessa noudatetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteita ja unionin antamiin tämän alan säädöksiin sisällytetään asianmukaisia toimenpiteitä tämän periaatteen soveltamiseksi.

| (3) | Välimeren äskettäinen kriisitilanne sai unionin toimielimet tunnustamaan välittömästi alueen poikkeukselliset muuttovirrat ja vaatimaan konkreettisia solidaarisuustoimenpiteitä etulinjassa olevien jäsenvaltioiden hyväksi. Komissio esitti esimerkiksi 20 päivänä huhtikuuta 2015 pidetyssä ulko- ja sisäasiainministerien yhteisessä kokouksessa kymmenkohtaisen suunnitelman välittömistä toimista kriisiin vastaamiseksi ja sitoutui tarkastelemaan vaihtoehtoja hätätilanteessa sovellettavaksi sisäisten siirtojen järjestelmäksi. |
| --- | --- |

(3)

Välimeren äskettäinen kriisitilanne sai unionin toimielimet tunnustamaan välittömästi alueen poikkeukselliset muuttovirrat ja vaatimaan konkreettisia solidaarisuustoimenpiteitä etulinjassa olevien jäsenvaltioiden hyväksi. Komissio esitti esimerkiksi 20 päivänä huhtikuuta 2015 pidetyssä ulko- ja sisäasiainministerien yhteisessä kokouksessa kymmenkohtaisen suunnitelman välittömistä toimista kriisiin vastaamiseksi ja sitoutui tarkastelemaan vaihtoehtoja hätätilanteessa sovellettavaksi sisäisten siirtojen järjestelmäksi.

| (4) | Eurooppa-neuvosto päätti 23 päivänä huhtikuuta 2015 pidetyssä kokouksessaan muun muassa lujittaa sisäistä solidaarisuutta ja vastuullisuutta ja sitoutui erityisesti lisäämään hätäapua etulinjassa oleville jäsenvaltioille ja tarkastelemaan vaihtoehtoja sisäisten siirtojen järjestämiseksi hätätilanteissa jäsenvaltioiden välillä vapaaehtoiselta pohjalta sekä lähettämään Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastosta, jäljempänä ’EASO’, ryhmiä etulinjassa oleviin jäsenvaltioihin kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten yhteiskäsittelyä varten, rekisteröinti ja sormenjälkien ottaminen mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto päätti 23 päivänä huhtikuuta 2015 pidetyssä kokouksessaan muun muassa lujittaa sisäistä solidaarisuutta ja vastuullisuutta ja sitoutui erityisesti lisäämään hätäapua etulinjassa oleville jäsenvaltioille ja tarkastelemaan vaihtoehtoja sisäisten siirtojen järjestämiseksi hätätilanteissa jäsenvaltioiden välillä vapaaehtoiselta pohjalta sekä lähettämään Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastosta, jäljempänä ’EASO’, ryhmiä etulinjassa oleviin jäsenvaltioihin kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten yhteiskäsittelyä varten, rekisteröinti ja sormenjälkien ottaminen mukaan luettuina.

| (5) | Euroopan parlamentti toisti 28 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa, että unionin on perustettava Välimeren viimeisimpien tragedioiden johdosta toteuttamansa toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille ja tehostettava tämän alan toimiaan niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka ottavat vastaan absoluuttisesti tai suhteellisesti suurimman määrän pakolaisia ja kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentti toisti 28 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa, että unionin on perustettava Välimeren viimeisimpien tragedioiden johdosta toteuttamansa toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille ja tehostettava tämän alan toimiaan niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka ottavat vastaan absoluuttisesti tai suhteellisesti suurimman määrän pakolaisia ja kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä.

| (6) | Eurooppa-neuvosto päätti 25 ja 26 päivänä kesäkuuta 2015 pidetyssä kokouksessaan muun muassa, että kolmea keskeistä ulottuvuutta olisi edistettävä yhtä aikaa: sisäiset siirrot/uudelleensijoittaminen, palauttaminen/takaisinottaminen/uudelleenkotouttaminen sekä yhteistyö lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Eurooppa-neuvosto sopi erityisesti, että vallitseva hätätilanne ja sitoumus vahvistaa solidaarisuutta ja vastuuta huomioon ottaen Italiasta ja Kreikasta siirretään kahden vuoden aikana tilapäisesti ja poikkeuksellisesti muihin jäsenvaltioihin 40 000 selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä. Se kehotti hyväksymään nopeasti tätä koskevan neuvoston päätöksen ja totesi, että jäsenvaltioiden tulisi sopia konsensuksella tällaisten henkilöiden jakamisesta ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion tilanne. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto päätti 25 ja 26 päivänä kesäkuuta 2015 pidetyssä kokouksessaan muun muassa, että kolmea keskeistä ulottuvuutta olisi edistettävä yhtä aikaa: sisäiset siirrot/uudelleensijoittaminen, palauttaminen/takaisinottaminen/uudelleenkotouttaminen sekä yhteistyö lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Eurooppa-neuvosto sopi erityisesti, että vallitseva hätätilanne ja sitoumus vahvistaa solidaarisuutta ja vastuuta huomioon ottaen Italiasta ja Kreikasta siirretään kahden vuoden aikana tilapäisesti ja poikkeuksellisesti muihin jäsenvaltioihin 40 000 selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä. Se kehotti hyväksymään nopeasti tätä koskevan neuvoston päätöksen ja totesi, että jäsenvaltioiden tulisi sopia konsensuksella tällaisten henkilöiden jakamisesta ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion tilanne.

| (7) | Jäsenvaltioiden eri tilanteet johtuvat erityisesti muuttovirroista muilla maantieteellisillä alueilla, kuten Länsi-Balkanin muuttoreitillä. |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltioiden eri tilanteet johtuvat erityisesti muuttovirroista muilla maantieteellisillä alueilla, kuten Länsi-Balkanin muuttoreitillä.

| (8) | Useiden jäsenvaltioiden alueelle saapui vuonna 2014 merkittävästi aiempaa enemmän muuttajia, myös kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä, ja joissakin niistä suuntaus jatkui myös vuoden 2015 ensimmäisinä kuukausina. Komissio myönsi hätätilanteisiin tarkoitettua rahoitustukea ja EASO operatiivista tukea useille jäsenvaltioille siirtolaisten määrän kasvusta selviämiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Useiden jäsenvaltioiden alueelle saapui vuonna 2014 merkittävästi aiempaa enemmän muuttajia, myös kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä, ja joissakin niistä suuntaus jatkui myös vuoden 2015 ensimmäisinä kuukausina. Komissio myönsi hätätilanteisiin tarkoitettua rahoitustukea ja EASO operatiivista tukea useille jäsenvaltioille siirtolaisten määrän kasvusta selviämiseksi.

| (9) | Jäsenvaltioista varsinkin Italian ja Kreikan alueelle on Välimeren viimeaikaisten traagisten tapahtumien vuoksi saapunut ennennäkemättömän suuria määriä muuttajia, myös kansainvälistä suojelua hakevia ja sitä selvästi tarvitsevia henkilöitä, mikä aiheuttaa niiden maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmiin huomattavaa painetta. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioista varsinkin Italian ja Kreikan alueelle on Välimeren viimeaikaisten traagisten tapahtumien vuoksi saapunut ennennäkemättömän suuria määriä muuttajia, myös kansainvälistä suojelua hakevia ja sitä selvästi tarvitsevia henkilöitä, mikä aiheuttaa niiden maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmiin huomattavaa painetta.

| (10) | Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ’Frontex’, tietojen mukaan suurin osa unionin rajojen laittomista ylityksistä vuonna 2014 tapahtui keskisen ja eteläisen Välimeren reittien kautta. Vuonna 2014 pelkästään Italiaan saapui yli 170 000 laitonta muuttajaa, mikä on 277 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Tasaista kasvua havaittiin myös Kreikassa, jossa maahan saapui yli 50 000 laitonta muuttajaa, mikä on 153 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Kokonaisluvut kasvoivat edelleen vuoden 2015 aikana. Vuoden 2015 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana laittomat rajanylitykset Italiassa lisääntyivät 5 prosentilla viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Laittomat rajanylitykset Kreikassa lisääntyivät voimakkaasti samana ajanjaksona ja kuusinkertaistuivat vuoden 2014 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana (rajanylityksiä oli yli 76 000 tammi–kesäkuussa 2015 verrattuna niiden määrään tammi–kesäkuussa 2014, joka oli 11 336). Huomattava osuus kaikista näillä kahdella alueella havaituista laittomista muuttajista oli sellaisten maiden kansalaisia, joiden hakemukset Eurostatin tietojen perusteella hyvin usein hyväksytään unionin tasolla. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ’Frontex’, tietojen mukaan suurin osa unionin rajojen laittomista ylityksistä vuonna 2014 tapahtui keskisen ja eteläisen Välimeren reittien kautta. Vuonna 2014 pelkästään Italiaan saapui yli 170 000 laitonta muuttajaa, mikä on 277 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Tasaista kasvua havaittiin myös Kreikassa, jossa maahan saapui yli 50 000 laitonta muuttajaa, mikä on 153 prosenttia enemmän kuin vuonna 2013. Kokonaisluvut kasvoivat edelleen vuoden 2015 aikana. Vuoden 2015 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana laittomat rajanylitykset Italiassa lisääntyivät 5 prosentilla viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Laittomat rajanylitykset Kreikassa lisääntyivät voimakkaasti samana ajanjaksona ja kuusinkertaistuivat vuoden 2014 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana (rajanylityksiä oli yli 76 000 tammi–kesäkuussa 2015 verrattuna niiden määrään tammi–kesäkuussa 2014, joka oli 11 336). Huomattava osuus kaikista näillä kahdella alueella havaituista laittomista muuttajista oli sellaisten maiden kansalaisia, joiden hakemukset Eurostatin tietojen perusteella hyvin usein hyväksytään unionin tasolla.

| (11) | Eurostatin mukaan 64 625 henkilöä haki Italiassa kansainvälistä suojelua vuonna 2014. Vuonna 2013 vastaava luku oli 26 920 (kasvua 143 prosenttia). Kreikassa kasvu oli vähäisempää, sillä hakemuksia tehtiin 9 430 (kasvua 15 prosenttia). Vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä 15 250 henkilöä haki Italiassa kansainvälistä suojelua (kasvua oli 47 prosenttia verrattuna vuoden 2014 ensimmäiseen neljännekseen), ja Kreikassa hakijoiden määrä oli 2 615 (kasvua oli 28 prosenttia verrattuna vuoden 2014 ensimmäiseen neljännekseen). |
| --- | --- |

(11)

Eurostatin mukaan 64 625 henkilöä haki Italiassa kansainvälistä suojelua vuonna 2014. Vuonna 2013 vastaava luku oli 26 920 (kasvua 143 prosenttia). Kreikassa kasvu oli vähäisempää, sillä hakemuksia tehtiin 9 430 (kasvua 15 prosenttia). Vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä 15 250 henkilöä haki Italiassa kansainvälistä suojelua (kasvua oli 47 prosenttia verrattuna vuoden 2014 ensimmäiseen neljännekseen), ja Kreikassa hakijoiden määrä oli 2 615 (kasvua oli 28 prosenttia verrattuna vuoden 2014 ensimmäiseen neljännekseen).

| (12) | Italian ja Kreikan tukemiseksi on maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan puitteissa toteutettu tähän mennessä jo useita toimia, esimerkiksi annettu tuntuvaa hätäapua ja EASOn operatiivista tukea. Italia sai vuosina 2007–2013 toiseksi eniten ja Kreikka kolmanneksi eniten rahoitusta yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevasta yleisohjelmasta (SOLID), ja lisäksi ne saivat huomattavasti hätärahoitusta. Italia ja Kreikka ovat turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) pääasialliset edunsaajat todennäköisesti myös kaudella 2014–2020. |
| --- | --- |

(12)

Italian ja Kreikan tukemiseksi on maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan puitteissa toteutettu tähän mennessä jo useita toimia, esimerkiksi annettu tuntuvaa hätäapua ja EASOn operatiivista tukea. Italia sai vuosina 2007–2013 toiseksi eniten ja Kreikka kolmanneksi eniten rahoitusta yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevasta yleisohjelmasta (SOLID), ja lisäksi ne saivat huomattavasti hätärahoitusta. Italia ja Kreikka ovat turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) pääasialliset edunsaajat todennäköisesti myös kaudella 2014–2020.

| (13) | Italian ja Kreikan välittömässä läheisyydessä olevilla alueilla käynnissä olevien konfliktien ja jatkuvan epävakauden vuoksi on erittäin todennäköistä, että niiden maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmiin kohdistuu jatkossakin huomattavaa ja kasvavaa painetta ja että merkittävä osa muuttajista saattaa tarvita kansainvälistä suojelua. Tämä on osoitus siitä, miten tärkeää on osoittaa solidaarisuutta Italiaa ja Kreikkaa kohtaan ja täydentää niiden tukemiseksi tähän mennessä toteutettuja toimia turvapaikka- ja maahanmuuttoalan väliaikaisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(13)

Italian ja Kreikan välittömässä läheisyydessä olevilla alueilla käynnissä olevien konfliktien ja jatkuvan epävakauden vuoksi on erittäin todennäköistä, että niiden maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmiin kohdistuu jatkossakin huomattavaa ja kasvavaa painetta ja että merkittävä osa muuttajista saattaa tarvita kansainvälistä suojelua. Tämä on osoitus siitä, miten tärkeää on osoittaa solidaarisuutta Italiaa ja Kreikkaa kohtaan ja täydentää niiden tukemiseksi tähän mennessä toteutettuja toimia turvapaikka- ja maahanmuuttoalan väliaikaisilla toimenpiteillä.

| (14) | Samaan aikaan Italian ja Kreikan olisi esitettävä rakenteellisia ratkaisuja turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmiinsä kohdistuvien poikkeuksellisten paineiden käsittelemiseksi. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet olisi tästä syystä toteutettava rinnan sen kanssa, että Italia ja Kreikka perustavat vakaat strategiset puitteet kriisitilanteeseen vastaamiseksi ja uudistusprosessin tehostamiseksi näillä aloilla. Näin ollen sekä Italian että Kreikan olisi tämän päätöksen voimaantulopäivänä esitettävä komissiolle etenemissuunnitelma, joka sisältää asianmukaisia toimenpiteitä turvapaikka-asioiden, ensivastaanoton ja palauttamisen aloilla maan kyseisiä aloja koskevien järjestelmien kapasiteetin, laadun ja tehokkuuden parantamiseksi sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tämän päätöksen asianmukainen täytäntöönpano, mikä antaisi niille mahdollisuuden tämän päätöksen soveltamisen päätyttyä käsitellä paremmin alueelleen mahdollisesti saapuvia suuria muuttajamääriä. |
| --- | --- |

(14)

Samaan aikaan Italian ja Kreikan olisi esitettävä rakenteellisia ratkaisuja turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmiinsä kohdistuvien poikkeuksellisten paineiden käsittelemiseksi. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet olisi tästä syystä toteutettava rinnan sen kanssa, että Italia ja Kreikka perustavat vakaat strategiset puitteet kriisitilanteeseen vastaamiseksi ja uudistusprosessin tehostamiseksi näillä aloilla. Näin ollen sekä Italian että Kreikan olisi tämän päätöksen voimaantulopäivänä esitettävä komissiolle etenemissuunnitelma, joka sisältää asianmukaisia toimenpiteitä turvapaikka-asioiden, ensivastaanoton ja palauttamisen aloilla maan kyseisiä aloja koskevien järjestelmien kapasiteetin, laadun ja tehokkuuden parantamiseksi sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tämän päätöksen asianmukainen täytäntöönpano, mikä antaisi niille mahdollisuuden tämän päätöksen soveltamisen päätyttyä käsitellä paremmin alueelleen mahdollisesti saapuvia suuria muuttajamääriä.

| (15) | Pitäen mielessä, että Eurooppa-neuvosto sopi tietyistä toisiinsa liittyvistä toimenpiteistä, komissiolle olisi annettava toimivalta keskeyttää, tarvittaessa ja annettuaan asianomaiselle valtiolle mahdollisuuden esittää näkemyksensä, tämän päätöksen soveltaminen rajalliseksi ajaksi, jos Italia tai Kreikka ei noudata asiaa koskevia sitoumuksiaan. |
| --- | --- |

(15)

Pitäen mielessä, että Eurooppa-neuvosto sopi tietyistä toisiinsa liittyvistä toimenpiteistä, komissiolle olisi annettava toimivalta keskeyttää, tarvittaessa ja annettuaan asianomaiselle valtiolle mahdollisuuden esittää näkemyksensä, tämän päätöksen soveltaminen rajalliseksi ajaksi, jos Italia tai Kreikka ei noudata asiaa koskevia sitoumuksiaan.

| (16) | Jos jokin jäsenvaltio joutuu samanlaiseen hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi SEUT 78 artiklan 3 kohdan nojalla. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa kuulua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen. |
| --- | --- |

(16)

Jos jokin jäsenvaltio joutuu samanlaiseen hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi SEUT 78 artiklan 3 kohdan nojalla. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa kuulua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyjen velvoitteiden soveltamisen keskeyttäminen.

| (17) | SEUT 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien toimenpiteiden olisi oltava luonteeltaan väliaikaisia. Ehdotettu 24 kuukauden määräaika on kohtuullinen sen varmistamiseksi, että tässä päätöksessä säädetyillä toimenpiteillä on todellista vaikutusta autettaessa Italiaa ja Kreikkaa käsittelemään alueelleen saapuvia huomattavia muuttajavirtoja. |
| --- | --- |

(17)

SEUT 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien toimenpiteiden olisi oltava luonteeltaan väliaikaisia. Ehdotettu 24 kuukauden määräaika on kohtuullinen sen varmistamiseksi, että tässä päätöksessä säädetyillä toimenpiteillä on todellista vaikutusta autettaessa Italiaa ja Kreikkaa käsittelemään alueelleen saapuvia huomattavia muuttajavirtoja.

| (18) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet siirtää henkilöitä Italiasta ja Kreikasta merkitsevät väliaikaista poikkeusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (1) 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta säännöstä, jonka mukaan Italia ja Kreikka olisivat olleet muussa tapauksessa vastuussa kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä kyseisen asetuksen III luvussa säädettyjen perusteiden mukaisesti, sekä väliaikaista poikkeusta kyseisen asetuksen 21, 22 ja 29 artiklassa säädetyistä menettelyn vaiheista, määräajat mukaan luettuina. Asetuksen (EU) N:o 604/2013 muita säännöksiä, komission asetuksessa (EY) N:o 1560/2003 (2) ja komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 118/2014 (3) säädetyt soveltamissäännöt mukaan luettuina, sovelletaan edelleen, mukaan lukien niihin sisältyvät säännöt, joissa velvoitetaan siirron toteuttavat jäsenvaltiot vastaamaan kustannuksista, jotka aiheutuvat hakijan siirtämisestä siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon, ja säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä siirtojen osalta ja tietojen toimittamista sähköisen DubliNet-viestintäverkon välityksellä.
  Tämä päätös sisältää myös poikkeuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 (4) 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kansainvälistä suojelua hakeneen suostumukseen. |
| --- | --- |

(18)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet siirtää henkilöitä Italiasta ja Kreikasta merkitsevät väliaikaista poikkeusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (1) 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta säännöstä, jonka mukaan Italia ja Kreikka olisivat olleet muussa tapauksessa vastuussa kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä kyseisen asetuksen III luvussa säädettyjen perusteiden mukaisesti, sekä väliaikaista poikkeusta kyseisen asetuksen 21, 22 ja 29 artiklassa säädetyistä menettelyn vaiheista, määräajat mukaan luettuina. Asetuksen (EU) N:o 604/2013 muita säännöksiä, komission asetuksessa (EY) N:o 1560/2003 (2) ja komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 118/2014 (3) säädetyt soveltamissäännöt mukaan luettuina, sovelletaan edelleen, mukaan lukien niihin sisältyvät säännöt, joissa velvoitetaan siirron toteuttavat jäsenvaltiot vastaamaan kustannuksista, jotka aiheutuvat hakijan siirtämisestä siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon, ja säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä siirtojen osalta ja tietojen toimittamista sähköisen DubliNet-viestintäverkon välityksellä.

Tämä päätös sisältää myös poikkeuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 (4) 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kansainvälistä suojelua hakeneen suostumukseen.

| (19) | Siirtämistä koskevat toimenpiteet eivät vapauta jäsenvaltioita soveltamasta asetusta (EU) N:o 604/2013 täysimääräisesti, mukaan lukien säännöksiä, jotka liittyvät perheenyhdistämiseen, ilman huoltajaa olevien alaikäisten erityissuojeluun ja humanitaarisesta syystä sovellettavaan harkintavaltalausekkeeseen. |
| --- | --- |

(19)

Siirtämistä koskevat toimenpiteet eivät vapauta jäsenvaltioita soveltamasta asetusta (EU) N:o 604/2013 täysimääräisesti, mukaan lukien säännöksiä, jotka liittyvät perheenyhdistämiseen, ilman huoltajaa olevien alaikäisten erityissuojeluun ja humanitaarisesta syystä sovellettavaan harkintavaltalausekkeeseen.

| (20) | Päätettäessä kriteereistä, joita sovelletaan siihen, mitkä hakijat ja kuinka monta hakijaa siirretään Italiasta ja Kreikasta, oli tehtävä valinta, tämän rajoittamatta turvapaikkahakemuksista kansallisella tasolla tehtäviä päätöksiä. Suunnitteilla on selkeä ja toimiva järjestelmä, joka perustuu Eurostatin viimeisimpien käytettävissä olevien tilastotietojen perusteella määrittelemään kynnysarvoon eli keskimääräiseen hyväksymisasteeseen, joka saadaan, kun verrataan kansainvälistä suojelua koskevien, ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä unionin tasolla hyväksyttyjen hakemusten määrää kaikkiin unionin tasolla ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä tehtyihin päätöksiin, jotka koskevat kansainväliseen suojeluun liittyviä turvapaikkahakemuksia. Toisaalta tällä kynnysarvolla olisi varmistettava mahdollisimman hyvin, että kaikilla hakijoilla, jotka selvästi tarvitsevat kansainvälistä suojelua, olisi nopeasti mahdollisuus hyödyntää suojelua koskevaa oikeuttaan täysimääräisesti siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Toisaalta sillä olisi ehkäistävä mahdollisimman hyvin sellaisten hakijoiden siirtäminen toiseen jäsenvaltioon, jotka todennäköisesti saavat hakemukseensa kielteisen päätöksen, ja vältettävä näin heidän oleskelunsa perusteeton pitkittyminen unionissa. Ensimmäisiä päätöksiä koskevien viimeisimpien saatavilla olevien Eurostatin päivitettyjen neljännesvuositietojen perusteella tässä päätöksessä olisi käytettävä 75 prosentin kynnysarvoa. |
| --- | --- |

(20)

Päätettäessä kriteereistä, joita sovelletaan siihen, mitkä hakijat ja kuinka monta hakijaa siirretään Italiasta ja Kreikasta, oli tehtävä valinta, tämän rajoittamatta turvapaikkahakemuksista kansallisella tasolla tehtäviä päätöksiä. Suunnitteilla on selkeä ja toimiva järjestelmä, joka perustuu Eurostatin viimeisimpien käytettävissä olevien tilastotietojen perusteella määrittelemään kynnysarvoon eli keskimääräiseen hyväksymisasteeseen, joka saadaan, kun verrataan kansainvälistä suojelua koskevien, ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä unionin tasolla hyväksyttyjen hakemusten määrää kaikkiin unionin tasolla ensimmäiseen päätökseen liittyvissä menettelyissä tehtyihin päätöksiin, jotka koskevat kansainväliseen suojeluun liittyviä turvapaikkahakemuksia. Toisaalta tällä kynnysarvolla olisi varmistettava mahdollisimman hyvin, että kaikilla hakijoilla, jotka selvästi tarvitsevat kansainvälistä suojelua, olisi nopeasti mahdollisuus hyödyntää suojelua koskevaa oikeuttaan täysimääräisesti siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Toisaalta sillä olisi ehkäistävä mahdollisimman hyvin sellaisten hakijoiden siirtäminen toiseen jäsenvaltioon, jotka todennäköisesti saavat hakemukseensa kielteisen päätöksen, ja vältettävä näin heidän oleskelunsa perusteeton pitkittyminen unionissa. Ensimmäisiä päätöksiä koskevien viimeisimpien saatavilla olevien Eurostatin päivitettyjen neljännesvuositietojen perusteella tässä päätöksessä olisi käytettävä 75 prosentin kynnysarvoa.

| (21) | Väliaikaisten toimenpiteiden tarkoituksena on vähentää Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvaa huomattavaa turvapaikanhakijapainetta erityisesti siirtämällä muihin jäsenvaltioihin suuri määrä sellaisia selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia hakijoita, jotka ovat saapuneet Italian tai Kreikan alueelle sen päivän jälkeen, jona tätä päätöstä aletaan soveltaa. Italiaan tai Kreikkaan vuonna 2014 laittomasti saapuneiden kolmansien maiden kansalaisten kokonaismäärän ja selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien hakijoiden määrän perusteella Italiasta ja Kreikasta olisi siirrettävä kaikkiaan 40 000 selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa hakijaa. Tämä luku vastaa noin 40:tä prosenttia niistä selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevista kolmansien maiden kansalaisista, jotka saapuivat Italiaan tai Kreikkaan laittomasti vuonna 2014. Näin ollen tässä päätöksessä ehdotettu siirtotoimenpide edustaa oikeudenmukaista taakanjakoa Italian ja Kreikan sekä muiden jäsenvaltioiden välillä. Samojen vuotta 2014 ja vuoden 2015 neljää ensimmäistä kuukautta koskevien käytettävissä olevien lukujen perusteella kyseisistä hakijoista 60 prosenttia olisi siirrettävä Italiasta ja 40 prosenttia Kreikasta. |
| --- | --- |

(21)

Väliaikaisten toimenpiteiden tarkoituksena on vähentää Italiaan ja Kreikkaan kohdistuvaa huomattavaa turvapaikanhakijapainetta erityisesti siirtämällä muihin jäsenvaltioihin suuri määrä sellaisia selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia hakijoita, jotka ovat saapuneet Italian tai Kreikan alueelle sen päivän jälkeen, jona tätä päätöstä aletaan soveltaa. Italiaan tai Kreikkaan vuonna 2014 laittomasti saapuneiden kolmansien maiden kansalaisten kokonaismäärän ja selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien hakijoiden määrän perusteella Italiasta ja Kreikasta olisi siirrettävä kaikkiaan 40 000 selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa hakijaa. Tämä luku vastaa noin 40:tä prosenttia niistä selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevista kolmansien maiden kansalaisista, jotka saapuivat Italiaan tai Kreikkaan laittomasti vuonna 2014. Näin ollen tässä päätöksessä ehdotettu siirtotoimenpide edustaa oikeudenmukaista taakanjakoa Italian ja Kreikan sekä muiden jäsenvaltioiden välillä. Samojen vuotta 2014 ja vuoden 2015 neljää ensimmäistä kuukautta koskevien käytettävissä olevien lukujen perusteella kyseisistä hakijoista 60 prosenttia olisi siirrettävä Italiasta ja 40 prosenttia Kreikasta.

| (22) | Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma kansainvälisen suojelun tarpeessa selvästi olevan 40 000 henkilön siirtämisestä Italiasta ja Kreikasta hyväksyttiin konsensuksella 20 päivänä heinäkuuta 2015 ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion tilanne. Kahden vuoden aikana Italiasta olisi siirrettävä 24 000 henkilöä ja Kreikasta 16 000 henkilöä. |
| --- | --- |

(22)

Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma kansainvälisen suojelun tarpeessa selvästi olevan 40 000 henkilön siirtämisestä Italiasta ja Kreikasta hyväksyttiin konsensuksella 20 päivänä heinäkuuta 2015 ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion tilanne. Kahden vuoden aikana Italiasta olisi siirrettävä 24 000 henkilöä ja Kreikasta 16 000 henkilöä.

| (23) | Asetuksella (EU) N:o 516/2014 perustetusta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF) annetaan tukea vastuunjakoa koskeville toimille, joista on sovittu jäsenvaltioiden välillä, ja se mahdollistaa myös uudet toimintapoliittiset muutokset tällä alalla. Asetuksen (EU) N:o 516/2014 7 artiklan 2 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta toteuttaa osana niiden kansallisia ohjelmia toimia, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämiseen, kun taas saman asetuksen 18 artiklassa säädetään mahdollisuudesta 6 000 euron suuruiseen kertakorvaukseen kansainvälistä suojelua saavan henkilön vastaanottamisesta toisesta jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(23)

Asetuksella (EU) N:o 516/2014 perustetusta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF) annetaan tukea vastuunjakoa koskeville toimille, joista on sovittu jäsenvaltioiden välillä, ja se mahdollistaa myös uudet toimintapoliittiset muutokset tällä alalla. Asetuksen (EU) N:o 516/2014 7 artiklan 2 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta toteuttaa osana niiden kansallisia ohjelmia toimia, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtämiseen, kun taas saman asetuksen 18 artiklassa säädetään mahdollisuudesta 6 000 euron suuruiseen kertakorvaukseen kansainvälistä suojelua saavan henkilön vastaanottamisesta toisesta jäsenvaltiosta.

| (24) | Solidaarisuuden ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteiden täytäntöön panemiseksi sekä sen huomioon ottamiseksi, että tällä päätöksellä kehitetään edelleen tämän alan politiikkaa, on asianmukaista varmistaa, että jäsenvaltiot, jotka vastaanottavat Italiasta tai Kreikasta siirrettäviä selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia henkilöitä tämän päätöksen mukaisesti, saavat jokaista siirrettyä henkilöä kohti kertakorvauksen, joka on samansuuruinen kuin asetuksen (EU) N:o 516/2014 18 artiklassa tarkoitettu kertakorvaus eli 6 000 euroa ja joka maksetaan noudattaen samoja menettelyjä. Tämä merkitsee rajallista ja väliaikaista poikkeusta asetuksen (EU) N:o 516/2014 18 artiklasta, sillä kertakorvaus olisi maksettava siirrettyjen hakijoiden eikä kansainvälistä suojelua saavien määrän perusteella. Tällainen kertakorvauksen mahdollisten saajien ryhmän väliaikainen laajentaminen on kiinteä osa tällä päätöksellä perustettavaa hätätilannejärjestelmää. |
| --- | --- |

(24)

Solidaarisuuden ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteiden täytäntöön panemiseksi sekä sen huomioon ottamiseksi, että tällä päätöksellä kehitetään edelleen tämän alan politiikkaa, on asianmukaista varmistaa, että jäsenvaltiot, jotka vastaanottavat Italiasta tai Kreikasta siirrettäviä selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia henkilöitä tämän päätöksen mukaisesti, saavat jokaista siirrettyä henkilöä kohti kertakorvauksen, joka on samansuuruinen kuin asetuksen (EU) N:o 516/2014 18 artiklassa tarkoitettu kertakorvaus eli 6 000 euroa ja joka maksetaan noudattaen samoja menettelyjä. Tämä merkitsee rajallista ja väliaikaista poikkeusta asetuksen (EU) N:o 516/2014 18 artiklasta, sillä kertakorvaus olisi maksettava siirrettyjen hakijoiden eikä kansainvälistä suojelua saavien määrän perusteella. Tällainen kertakorvauksen mahdollisten saajien ryhmän väliaikainen laajentaminen on kiinteä osa tällä päätöksellä perustettavaa hätätilannejärjestelmää.

| (25) | On tarpeen varmistaa siirtojärjestelmän ripeä käyttöönotto ja tukea väliaikaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden välisen tiiviin hallinnollisen yhteistyön ja EASOn tarjoaman operatiivisen tuen avulla. |
| --- | --- |

(25)

On tarpeen varmistaa siirtojärjestelmän ripeä käyttöönotto ja tukea väliaikaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden välisen tiiviin hallinnollisen yhteistyön ja EASOn tarjoaman operatiivisen tuen avulla.

| (26) | Kansallinen turvallisuus ja yleinen järjestys olisi otettava huomioon siirtomenettelyn kaikissa vaiheissa siihen asti, kunnes hakijan siirto on saatu päätökseen. Jos jäsenvaltiolla on perustellut syyt katsoa, että hakija on vaaraksi jäsenvaltion kansalliselle turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle, sen tulisi ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille hakijan perusoikeuksia, tietosuojaa koskevat asiaankuuluvat säännöt mukaan lukien, täysimääräisesti kunnioittaen. |
| --- | --- |

(26)

Kansallinen turvallisuus ja yleinen järjestys olisi otettava huomioon siirtomenettelyn kaikissa vaiheissa siihen asti, kunnes hakijan siirto on saatu päätökseen. Jos jäsenvaltiolla on perustellut syyt katsoa, että hakija on vaaraksi jäsenvaltion kansalliselle turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle, sen tulisi ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille hakijan perusoikeuksia, tietosuojaa koskevat asiaankuuluvat säännöt mukaan lukien, täysimääräisesti kunnioittaen.

| (27) | Päätettäessä siitä, mitkä selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat hakijat olisi siirrettävä Italiasta ja Kreikasta, olisi annettava etusija Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (5) 21 ja 22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille. Tässä suhteessa olisi otettava ensisijaisesti huomioon hakijoiden mahdolliset erityistarpeet, myös terveys. Lapsen edun olisi aina oltava ensisijainen. |
| --- | --- |

(27)

Päätettäessä siitä, mitkä selvästi kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat hakijat olisi siirrettävä Italiasta ja Kreikasta, olisi annettava etusija Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/33/EU (5) 21 ja 22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille. Tässä suhteessa olisi otettava ensisijaisesti huomioon hakijoiden mahdolliset erityistarpeet, myös terveys. Lapsen edun olisi aina oltava ensisijainen.

| (28) | Lisäksi päätettäessä, mihin jäsenvaltioon siirto pitäisi toteuttaa, olisi otettava erityisellä tavalla huomioon asianomaisen hakijan erityispätevyys ja ominaisuudet, kuten kielitaito, sekä todettuihin perhe-, kulttuuri- ja sosiaalisiin siteisiin liittyvät muut yksilölliset tiedot, jotta helpotettaisiin hänen kotoutumistaan siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Erityisen haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tapauksessa olisi otettava huomioon siirron kohteena olevan jäsenvaltion valmiudet tukea kyseisiä hakijoita sekä tarve varmistaa näiden hakijoiden oikeudenmukainen jako jäsenvaltioiden kesken. Siirron kohteena oleva jäsenvaltio voi syrjimättömyyden periaatetta asianmukaisesti kunnioittaen ilmoittaa, mitkä hakijat se asettaa etusijalle edellä mainittujen tietojen perusteella, ja tämän perusteella Italia ja Kreikka EASOa ja tarvittaessa yhteyshenkilöitä kuullen voivat laatia luettelon mahdollisista kyseiseen jäsenvaltioon siirrettävistä hakijoista. |
| --- | --- |

(28)

Lisäksi päätettäessä, mihin jäsenvaltioon siirto pitäisi toteuttaa, olisi otettava erityisellä tavalla huomioon asianomaisen hakijan erityispätevyys ja ominaisuudet, kuten kielitaito, sekä todettuihin perhe-, kulttuuri- ja sosiaalisiin siteisiin liittyvät muut yksilölliset tiedot, jotta helpotettaisiin hänen kotoutumistaan siirron kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Erityisen haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tapauksessa olisi otettava huomioon siirron kohteena olevan jäsenvaltion valmiudet tukea kyseisiä hakijoita sekä tarve varmistaa näiden hakijoiden oikeudenmukainen jako jäsenvaltioiden kesken. Siirron kohteena oleva jäsenvaltio voi syrjimättömyyden periaatetta asianmukaisesti kunnioittaen ilmoittaa, mitkä hakijat se asettaa etusijalle edellä mainittujen tietojen perusteella, ja tämän perusteella Italia ja Kreikka EASOa ja tarvittaessa yhteyshenkilöitä kuullen voivat laatia luettelon mahdollisista kyseiseen jäsenvaltioon siirrettävistä hakijoista.

| (29) | Sen, että jäsenvaltiot nimeävät Italiaan ja Kreikkaan yhteyshenkilöitä, pitäisi helpottaa siirtomenettelyn tehokasta täytäntöönpanoa, muun muassa mahdollisesti siirrettävien hakijoiden asianmukaista yksilöimistä, jossa otetaan huomioon erityisesti heidän haavoittuvuutensa ja pätevyytensä. Mitä tulee yhteyshenkilöiden nimeämiseen Italiaan ja Kreikkaan ja heidän tehtäviensä suorittamiseen, siirron kohteena olevan jäsenvaltion ja Italian ja Kreikan olisi toimitettava toisilleen kaikki tarvittavat tiedot ja jatkettava tiivistä yhteistyötä koko siirtomenettelyn ajan. |
| --- | --- |

(29)

Sen, että jäsenvaltiot nimeävät Italiaan ja Kreikkaan yhteyshenkilöitä, pitäisi helpottaa siirtomenettelyn tehokasta täytäntöönpanoa, muun muassa mahdollisesti siirrettävien hakijoiden asianmukaista yksilöimistä, jossa otetaan huomioon erityisesti heidän haavoittuvuutensa ja pätevyytensä. Mitä tulee yhteyshenkilöiden nimeämiseen Italiaan ja Kreikkaan ja heidän tehtäviensä suorittamiseen, siirron kohteena olevan jäsenvaltion ja Italian ja Kreikan olisi toimitettava toisilleen kaikki tarvittavat tiedot ja jatkettava tiivistä yhteistyötä koko siirtomenettelyn ajan.

| (30) | Asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettuja oikeudellisia ja menettelytakeita sovelletaan edelleen tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin hakijoihin. Lisäksi hakijoille olisi annettava tietoa tässä päätöksessä vahvistetusta siirtomenettelystä ja ilmoitettava heille siirtopäätöksestä, joka muodostaa asetuksen (EU) N:o 604/2013 26 artiklassa tarkoitetun siirtopäätöksen. Koska hakijalla ei ole EU:n lainsäädännön mukaisesti oikeutta valita sitä jäsenvaltiota, joka on vastuussa hänen hakemuksensa käsittelystä, hakijalla olisi oltava asetuksen (EU) N:o 604/2013 mukainen oikeus siirtopäätöstä koskeviin tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin mutta ainoastaan sen varmistamiseksi, että hänen perusoikeuksiaan kunnioitetaan. Tämän asetuksen 27 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat säätää kansallisessa lainsäädännössään siitä, että siirtopäätöstä koskeva muutoksenhaku ei automaattisesti lykkää hakijan siirtämistä mutta että asianomaisella henkilöllä on mahdollisuus pyytää siirtopäätöksen täytäntöönpanon keskeyttämistä, kunnes hänen muutoksenhakunsa tulos on selvillä. |
| --- | --- |

(30)

Asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettuja oikeudellisia ja menettelytakeita sovelletaan edelleen tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin hakijoihin. Lisäksi hakijoille olisi annettava tietoa tässä päätöksessä vahvistetusta siirtomenettelystä ja ilmoitettava heille siirtopäätöksestä, joka muodostaa asetuksen (EU) N:o 604/2013 26 artiklassa tarkoitetun siirtopäätöksen. Koska hakijalla ei ole EU:n lainsäädännön mukaisesti oikeutta valita sitä jäsenvaltiota, joka on vastuussa hänen hakemuksensa käsittelystä, hakijalla olisi oltava asetuksen (EU) N:o 604/2013 mukainen oikeus siirtopäätöstä koskeviin tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin mutta ainoastaan sen varmistamiseksi, että hänen perusoikeuksiaan kunnioitetaan. Tämän asetuksen 27 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat säätää kansallisessa lainsäädännössään siitä, että siirtopäätöstä koskeva muutoksenhaku ei automaattisesti lykkää hakijan siirtämistä mutta että asianomaisella henkilöllä on mahdollisuus pyytää siirtopäätöksen täytäntöönpanon keskeyttämistä, kunnes hänen muutoksenhakunsa tulos on selvillä.

| (31) | Hakijoilla on sekä ennen siirtoa siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon että sen jälkeen mahdollisuus hyödyntää niitä oikeuksia ja takeita, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/32/EU (6) ja direktiivissä 2013/33/EU, myös erityisten vastaanotto- ja menettelyllisten tarpeidensa osalta. Lisäksi tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin hakijoihin sovelletaan edelleen myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 603/2013 (7). |
| --- | --- |

(31)

Hakijoilla on sekä ennen siirtoa siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon että sen jälkeen mahdollisuus hyödyntää niitä oikeuksia ja takeita, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/32/EU (6) ja direktiivissä 2013/33/EU, myös erityisten vastaanotto- ja menettelyllisten tarpeidensa osalta. Lisäksi tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin hakijoihin sovelletaan edelleen myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 603/2013 (7).

| (32) | Olisi toteutettava toimenpiteitä, jotta voitaisiin välttää siirrettyjen henkilöiden edelleen liikkuminen siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta muihin jäsenvaltioihin, mikä voisi haitata tämän päätöksen tehokasta soveltamista. Hakijoille olisi erityisesti tiedotettava seurauksista, joita aiheutuu luvattomista siirtymisistä toisiin jäsenvaltioihin sekä siitä, että jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio myöntää heille kansainvälistä suojelua, heillä on kansainvälistä suojelua saavan henkilön asemaan liittyvät oikeudet periaatteessa ainoastaan kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(32)

Olisi toteutettava toimenpiteitä, jotta voitaisiin välttää siirrettyjen henkilöiden edelleen liikkuminen siirron kohteena olevasta jäsenvaltiosta muihin jäsenvaltioihin, mikä voisi haitata tämän päätöksen tehokasta soveltamista. Hakijoille olisi erityisesti tiedotettava seurauksista, joita aiheutuu luvattomista siirtymisistä toisiin jäsenvaltioihin sekä siitä, että jos siirron kohteena oleva jäsenvaltio myöntää heille kansainvälistä suojelua, heillä on kansainvälistä suojelua saavan henkilön asemaan liittyvät oikeudet periaatteessa ainoastaan kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (33) | Lisäksi direktiivissä 2013/33/EU asetettujen tavoitteiden mukaisesti vastaanotto-olosuhteiden yhdenmukaistaminen jäsenvaltioiden välillä auttaisi rajoittamaan kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden toissijaisia siirtymisiä vastaanotto-olosuhteiden välisten eroavuuksien johdosta. Jotta päästäisiin samaan tavoitteeseen, jäsenvaltioiden olisi harkittava ilmoittautumisvelvollisuuden asettamista ja aineellisten vastaanotto-olosuhteiden, mukaan lukien majoitus, ruoka ja vaatetus, tarjoamista ainoastaan luontoissuorituksina kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille sekä tarvittaessa sen varmistamista, että hakijat siirretään suoraan siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon. Turvapaikkasäännöstön ja Schengenin säännöstön mukaisesti kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn aikana jäsenvaltioiden ei myöskään tulisi, paitsi jos vakavat humanitaariset syyt sitä edellyttävät, myöntää hakijoille kansallisia matkustusasiakirjoja eikä tarjota heille muita kannustimia, kuten taloudellisia kannustimia, jotka voisivat helpottaa heidän luvatonta siirtymistään toisiin jäsenvaltioihin. Jos hakija on siirtynyt luvatta toiseen jäsenvaltioon, hänet olisi palautettava siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettujen sääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi direktiivissä 2013/33/EU asetettujen tavoitteiden mukaisesti vastaanotto-olosuhteiden yhdenmukaistaminen jäsenvaltioiden välillä auttaisi rajoittamaan kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden toissijaisia siirtymisiä vastaanotto-olosuhteiden välisten eroavuuksien johdosta. Jotta päästäisiin samaan tavoitteeseen, jäsenvaltioiden olisi harkittava ilmoittautumisvelvollisuuden asettamista ja aineellisten vastaanotto-olosuhteiden, mukaan lukien majoitus, ruoka ja vaatetus, tarjoamista ainoastaan luontoissuorituksina kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille sekä tarvittaessa sen varmistamista, että hakijat siirretään suoraan siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon. Turvapaikkasäännöstön ja Schengenin säännöstön mukaisesti kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn aikana jäsenvaltioiden ei myöskään tulisi, paitsi jos vakavat humanitaariset syyt sitä edellyttävät, myöntää hakijoille kansallisia matkustusasiakirjoja eikä tarjota heille muita kannustimia, kuten taloudellisia kannustimia, jotka voisivat helpottaa heidän luvatonta siirtymistään toisiin jäsenvaltioihin. Jos hakija on siirtynyt luvatta toiseen jäsenvaltioon, hänet olisi palautettava siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon asetuksessa (EU) N:o 604/2013 vahvistettujen sääntöjen nojalla.

| (34) | Jotta vältettäisiin kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden toissijaiset siirtymiset, jäsenvaltioiden olisi myös ilmoitettava kyseisille henkilöille edellytyksistä, joiden mukaisesti he voivat laillisesti tulla toisen jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa ilmoittautumisvelvollisuus. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (8) nojalla jäsenvaltioiden olisi vaadittava, että kansainvälistä suojelua saavat henkilöt, jotka oleskelevat luvatta heidän alueellaan, palaavat välittömästi siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon. Jos asianomainen henkilö kieltäytyy palaamasta vapaaehtoisesti siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon, hänet olisi palautettava sinne.
  Lisäksi jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään, silloin kun toteutetaan pakkoon perustuva paluu siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon, pakkoon perustuvan paluun toteuttanut jäsenvaltio voi päättää määrätä kansallisen maahantulokiellon, joka estää tietyn ajanjakson ajan palautetun henkilön tulemisen uudelleen kyseisen jäsenvaltion alueelle. |
| --- | --- |

(34)

Jotta vältettäisiin kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden toissijaiset siirtymiset, jäsenvaltioiden olisi myös ilmoitettava kyseisille henkilöille edellytyksistä, joiden mukaisesti he voivat laillisesti tulla toisen jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi voitava asettaa ilmoittautumisvelvollisuus. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY (8) nojalla jäsenvaltioiden olisi vaadittava, että kansainvälistä suojelua saavat henkilöt, jotka oleskelevat luvatta heidän alueellaan, palaavat välittömästi siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon. Jos asianomainen henkilö kieltäytyy palaamasta vapaaehtoisesti siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon, hänet olisi palautettava sinne.

Lisäksi jos kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään, silloin kun toteutetaan pakkoon perustuva paluu siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon, pakkoon perustuvan paluun toteuttanut jäsenvaltio voi päättää määrätä kansallisen maahantulokiellon, joka estää tietyn ajanjakson ajan palautetun henkilön tulemisen uudelleen kyseisen jäsenvaltion alueelle.

| (35) | Koska tämän päätöksen tarkoituksena on puuttua hätätilanteeseen ja tukea Italiaa ja Kreikkaa turvapaikkajärjestelmiensä vahvistamisessa, tässä päätöksessä olisi sallittava, että Italia ja Kreikka tekevät komission avustamana kahdenvälisiä järjestelyjä Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin kanssa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden siirtämisestä. Näissä järjestelyissä olisi myös otettava huomioon tämän päätöksen keskeiset osatekijät, erityisesti ne, jotka liittyvät siirtomenettelyyn, hakijoiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin sekä asetukseen (EU) N:o 604/2013. |
| --- | --- |

(35)

Koska tämän päätöksen tarkoituksena on puuttua hätätilanteeseen ja tukea Italiaa ja Kreikkaa turvapaikkajärjestelmiensä vahvistamisessa, tässä päätöksessä olisi sallittava, että Italia ja Kreikka tekevät komission avustamana kahdenvälisiä järjestelyjä Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin kanssa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden siirtämisestä. Näissä järjestelyissä olisi myös otettava huomioon tämän päätöksen keskeiset osatekijät, erityisesti ne, jotka liittyvät siirtomenettelyyn, hakijoiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin sekä asetukseen (EU) N:o 604/2013.

| (36) | Italialle ja Kreikalle siirtojärjestelmän avulla annettavaa erityistukea olisi täydennettävä lisätoimenpiteillä, jotka kattaisivat kaikki sovellettavat menettelyt alkaen kolmansien maiden kansalaisten saapumisesta Italian tai Kreikan alueelle menettelyjen loppuunsaattamiseen asti ja joita koordinoisivat EASO ja muut asianomaiset virastot, kuten Frontex, joka koordinoi niiden kolmansien maiden kansalaisten palauttamista, joilla ei ole oikeutta jäädä alueelle, direktiivin 2008/115/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(36)

Italialle ja Kreikalle siirtojärjestelmän avulla annettavaa erityistukea olisi täydennettävä lisätoimenpiteillä, jotka kattaisivat kaikki sovellettavat menettelyt alkaen kolmansien maiden kansalaisten saapumisesta Italian tai Kreikan alueelle menettelyjen loppuunsaattamiseen asti ja joita koordinoisivat EASO ja muut asianomaiset virastot, kuten Frontex, joka koordinoi niiden kolmansien maiden kansalaisten palauttamista, joilla ei ole oikeutta jäädä alueelle, direktiivin 2008/115/EY mukaisesti.

| (37) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(37)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (38) | Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. |
| --- | --- |

(38)

Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita.

| (39) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(39)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

| (40) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

(40)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

| (41) | Tilanteen kiireellisyys huomioon ottaen tämän päätöksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(41)

Tilanteen kiireellisyys huomioon ottaen tämän päätöksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Tällä päätöksellä otetaan käyttöön Italian ja Kreikan hyväksi kansainvälisen suojelun alalla toteutettavia väliaikaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tukea kyseisiä valtioita selviytymään paremmin kolmansien maiden kansalaisten äkillisen joukoittaisen maahantulon aiheuttamasta hätätilanteesta.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

| a) | ’kansainvälistä suojelua koskevalla hakemuksella’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (9) 2 artiklan h alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta; |
| --- | --- |

a)

’kansainvälistä suojelua koskevalla hakemuksella’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (9) 2 artiklan h alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta;

| b) | ’hakijalla’ kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, josta ei vielä ole tehty lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

b)

’hakijalla’ kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, josta ei vielä ole tehty lopullista päätöstä;

| c) | ’kansainvälisellä suojelulla’ pakolaisasemaa, sellaisena kuin ne on määritelty direktiivin 2011/95/EU 2 artiklan e alakohdassa ja toissijaista suojeluasemaa, sellaisena kuin se on määritelty mainitun direktiivin 2 artiklan g alakohdassa; |
| --- | --- |

c)

’kansainvälisellä suojelulla’ pakolaisasemaa, sellaisena kuin ne on määritelty direktiivin 2011/95/EU 2 artiklan e alakohdassa ja toissijaista suojeluasemaa, sellaisena kuin se on määritelty mainitun direktiivin 2 artiklan g alakohdassa;

| d) | ’perheenjäsenillä’ perheenjäseniä, sellaisina kuin heidät on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 2 artiklan g alakohdassa; |
| --- | --- |

d)

’perheenjäsenillä’ perheenjäseniä, sellaisina kuin heidät on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 2 artiklan g alakohdassa;

| e) | ’siirrolla’ hakijan siirtämistä sellaisen jäsenvaltion alueelta, joka on asetuksen (EU) N:o 604/2013 III luvussa vahvistettujen perusteiden mukaan vastuussa hänen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa käsittelystä, siirron kohteena olevan jäsenvaltion alueelle; |
| --- | --- |

e)

’siirrolla’ hakijan siirtämistä sellaisen jäsenvaltion alueelta, joka on asetuksen (EU) N:o 604/2013 III luvussa vahvistettujen perusteiden mukaan vastuussa hänen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa käsittelystä, siirron kohteena olevan jäsenvaltion alueelle;

| f) | ’siirron kohteena olevalla jäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota, jolle vastuu hakijan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla siirtyy, kun hakija on siirretty kyseisen jäsenvaltion alueelle. |
| --- | --- |

f)

’siirron kohteena olevalla jäsenvaltiolla’ jäsenvaltiota, jolle vastuu hakijan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla siirtyy, kun hakija on siirretty kyseisen jäsenvaltion alueelle.

3 artikla

Soveltamisala

1.   Ainoastaan sellaisia hakijoita siirretään tämän päätöksen nojalla, jotka ovat jättäneet kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa Italiassa tai Kreikassa ja joiden hakemusten käsittelystä kyseiset valtiot olisivat muutoin olleet vastuussa asetuksen (EU) N:o 604/2013 III luvussa vahvistettujen hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden mukaisesti.

2.   Tähän päätökseen perustuvaa siirtoa sovelletaan ainoastaan hakijaan, joka kuuluu sellaiseen kansalaisuuteen, jonka osuus kansainvälistä suojelua koskevista myönteisistä päätöksistä verrattuna kaikkiin direktiivin 2013/32/EU III luvussa tarkoitetuista kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista tehtyihin ensimmäisiin päätöksiin on Eurostatin viimeisimpien saatavilla olevien unionin laajuista keskiarvoa koskevien päivitettyjen neljännesvuositietojen mukaan vähintään 75 prosenttia. Kansalaisuudettomien henkilöiden tapauksessa otetaan huomioon entinen vakituinen asuinmaa. Päivitetyt neljännesvuositiedot otetaan huomioon ainoastaan sellaisten hakijoiden kohdalla, joita ei jo ole yksilöity hakijoiksi, jotka voitaisiin siirtää tämän päätöksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

4 artikla

Hakijoiden siirtäminen jäsenvaltioihin

Jäsenvaltioiden sovittua neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 20 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymällä päätöslauselmalla 40 000:n kansainvälisen suojelun tarpeessa selvästi olevan henkilön siirtämisestä Italiasta ja Kreikasta:

| a) | Italiasta siirretään 24 000 hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle; |
| --- | --- |

a)

Italiasta siirretään 24 000 hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle;

| b) | Kreikasta siirretään 16 000 hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle. |
| --- | --- |

b)

Kreikasta siirretään 16 000 hakijaa muiden jäsenvaltioiden alueelle.

5 artikla

Siirtomenettely

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämää hallinnollista yhteistyötä varten kansallinen yhteyspiste ja toimitettava sen yhteystiedot muille jäsenvaltioille ja EASOlle. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä EASOn ja muiden asiaankuuluvien virastojen kanssa toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat suoraan tehdä yhteistyötä ja vaihtaa tietoja keskenään, 7 kohdassa tarkoitetut syyt mukaan lukien.

2.   Jäsenvaltioiden on säännöllisin väliajoin ja vähintään joka kolmas kuukausi ilmoitettava niiden hakijoiden määrä, jotka voidaan siirtää nopeasti niiden alueelle, sekä kaikki muut olennaiset tiedot.

3.   Italian ja Kreikan on tämän tiedon perusteella yksilöitävä EASOn ja tarvittaessa tämän artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden avustamana yksittäiset hakijat, jotka voitaisiin siirtää muihin jäsenvaltioihin, ja toimitettava kyseisten jäsenvaltioiden yhteyspisteille mahdollisimman pian kaikki olennaiset tiedot. Tässä on annettava etusija direktiivin 2013/33/EU 21 ja 22 artiklassa tarkoitetuille haavoittuvassa asemassa oleville hakijoille.

4.   Siirron kohteena olevan jäsenvaltion annettua hyväksyntänsä Italian ja Kreikan on tehtävä EASOa kuullen mahdollisimman pian päätös kunkin yksilöidyn hakijan siirtämisestä tiettyyn siirron kohteena olevaan jäsenvaltioon ja ilmoitettava tästä hakijalle 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Siirron kohteena oleva jäsenvaltio voi päättää olla hyväksymättä hakijan siirtämistä ainoastaan tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitetuista perustelluista syistä.

5.   Hakijoita, joiden sormenjäljet on otettava asetuksen (EU) N:o 603/2013 9 artiklassa asetettujen velvoitteiden nojalla, voidaan ehdottaa siirrettäviksi ainoastaan siinä tapauksessa, että heidän sormenjälkensä on otettu ja toimitettu Eurodac-keskusjärjestelmään mainitun asetuksen mukaisesti.

6.   Hakija on siirrettävä siirron kohteena olevan jäsenvaltion alueelle mahdollisimman pian sen jälkeen, kun hänelle on annettu 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu siirtopäätöstä koskeva ilmoitus. Italian ja Kreikan on toimitettava siirron kohteena olevalle jäsenvaltiolle siirron päivämäärä ja ajankohta sekä kaikki muut olennaiset tiedot.

7.   Jäsenvaltioilla on oikeus kieltäytyä hakijan siirtämisestä ainoastaan, jos on olemassa perustellut syyt katsoa hakijan olevan vaaraksi kansalliselle turvallisuudelle tai yleiselle järjestykselle tai jos on olemassa vakavat syyt soveltaa direktiivin 2011/95/EU 12 ja 17 artiklassa säädettyjä poissulkemissäännöksiä.

8.   Jäsenvaltiot voivat kaikkien olennaisten tietojen vaihdon jälkeen päättää nimittää Italiaan ja Kreikkaan yhteyshenkilöitä kaikkien tässä artiklassa kuvattujen siirtomenettelyn osatekijöiden täytäntöönpanoa varten.

9.   Jäsenvaltioiden on pantava sitoumuksensa täysimääräisesti täytäntöön unionin säännöstön mukaisesti. Näin ollen Italian ja Kreikan on taattava henkilöllisyyden varmentaminen, tietojen kirjaaminen ja sormenjälkien ottaminen siirtomenettelyä varten ja varattava tarvittavat tilat. Siirto on evättävä siirtomenettelyä vältteleviltä hakijoilta.

10.   Tämän artiklan mukainen siirtomenettely on saatettava päätökseen mahdollisimman nopeasti ja viimeistään kahden kuukauden kuluessa 2 kohdassa tarkoitetusta siirron kohteena olevan jäsenvaltion antamasta ilmoituksesta, jollei 4 kohdassa tarkoitettua siirron kohteena olevan jäsenvaltion hyväksyntää anneta alle kaksi viikkoa ennen kyseisen kahden kuukauden umpeutumista. Siinä tapauksessa siirtomenettelyn päätökseen saattamisen määräaikaa voidaan jatkaa enintään kahdella viikolla. Lisäksi kyseistä määräaikaa voidaan tarvittaessa jatkaa vielä neljällä viikolla, jos Italia ja Kreikka esittävät siirrolle perusteltuja käytännön esteitä.

Jos siirtomenettelyä ei saada päätökseen näiden määräaikojen kuluessa, vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä asetuksen (EU) N:o 604/2013 nojalla jää Italialle ja Kreikalle, paitsi jos Italia ja Kreikka sopivat siirron kohteena olevan jäsenvaltion kanssa määräajan kohtuullisesta pidentämisestä.

11.   Siirron kohteena olevan jäsenvaltion on, sen jälkeen kun hakija on siirretty, otettava hakijan sormenjäljet ja toimitettava ne Eurodac-keskusjärjestelmään asetuksen (EU) N:o 603/2013 9 artiklan mukaisesti sekä päivitettävä tietokokonaisuus mainitun asetuksen 10 artiklan ja tarvittaessa 18 artiklan mukaisesti.

6 artikla

Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeudet ja velvollisuudet

1.   Jäsenvaltioiden on tämän päätöksen täytäntöönpanossa otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat perheenjäsenet siirretään saman jäsenvaltion alueelle.

3.   Ennen hakijan siirtämistä koskevan päätöksen tekemistä Italian ja Kreikan on ilmoitettava hakijalle kielellä, jota hän ymmärtää tai jota hänen voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän, tämän päätöksen mukaisesta siirtomenettelystä.

4.   Kun päätös hakijan siirtämisestä on tehty mutta ennen varsinaista siirtoa, Italian ja Kreikan on ilmoitettava siirtopäätöksestä kirjallisesti kyseiselle henkilölle. Päätöksessä on mainittava siirron kohteena oleva jäsenvaltio.

5.   Kansainvälistä suojelua hakevan tai sitä saavan henkilön, joka saapuu jonkin toisen kuin siirron kohteena olleen jäsenvaltion alueelle täyttämättä kyseiseen jäsenvaltioon jäämisen ehtoja, on palattava välittömästi siirron kohteena olleeseen jäsenvaltioon. Kyseisen jäsenvaltion on otettava hänet takaisin.

7 artikla

Operatiivinen tuki Italialle ja Kreikalle

1.   Italian ja Kreikan tukemiseksi, jotta ne kykenevät käsittelemään paremmin turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmiinsä kohdistuvia poikkeuksellisia paineita, jotka johtuvat tämänhetkisestä kasvaneesta muuttopaineesta niiden ulkorajoilla, jäsenvaltioiden on yhteistyössä Italian ja Kreikan kanssa lisättävä operatiivista tukeaan kansainvälisen suojelun alalla EASOn, Frontexin ja muiden asianomaisten virastojen koordinoimien asianmukaisten toimien kautta erityisesti antamalla tarvittaessa käyttöön kansallisia asiantuntijoita seuraaviin tukitoimiin:

| a) | Italiaan ja Kreikkaan saapuvien kolmansien maiden kansalaisten seulonta, johon sisältyy myös henkilöllisyyden varmentaminen, sormenjälkien ottaminen ja tietojen kirjaaminen sekä tarvittaessa heidän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa kirjaaminen ja Italian tai Kreikan pyynnöstä hakemuksen alustava käsittely; |
| --- | --- |

a)

Italiaan ja Kreikkaan saapuvien kolmansien maiden kansalaisten seulonta, johon sisältyy myös henkilöllisyyden varmentaminen, sormenjälkien ottaminen ja tietojen kirjaaminen sekä tarvittaessa heidän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa kirjaaminen ja Italian tai Kreikan pyynnöstä hakemuksen alustava käsittely;

| b) | tiedon ja mahdollisesti tarvittavan erityisavun tarjoaminen hakijoille ja mahdollisille hakijoille, jotka voitaisiin siirtää tämän päätöksen perusteella; |
| --- | --- |

b)

tiedon ja mahdollisesti tarvittavan erityisavun tarjoaminen hakijoille ja mahdollisille hakijoille, jotka voitaisiin siirtää tämän päätöksen perusteella;

| c) | sellaisten kolmansien maiden kansalaisten palauttamisen valmistelu ja järjestäminen, jotka eivät ole hakeneet kansainvälistä suojelua tai joiden oikeus jäädä alueelle on päättynyt. |
| --- | --- |

c)

sellaisten kolmansien maiden kansalaisten palauttamisen valmistelu ja järjestäminen, jotka eivät ole hakeneet kansainvälistä suojelua tai joiden oikeus jäädä alueelle on päättynyt.

2.   Edellä 1 kohdan nojalla tarjottavan tuen lisäksi ja siirtomenettelyn kaikkien vaiheiden toteuttamisen helpottamiseksi Italialle ja Kreikalle annetaan tarvittaessa erityistukea EASOn, Frontexin ja muiden asianomaisten virastojen koordinoimien asianmukaisten toimien kautta.

8 artikla

Täydentävät toimenpiteet, jotka Italian ja Kreikan on toteutettava

1.   Sekä Italian että Kreikan on 16 päivänä syyskuuta 2015 esitettävä komissiolle etenemissuunnitelma, joka sisältää asianmukaisia toimenpiteitä turvapaikka-asioiden, ensivastaanoton ja palauttamisen aloilla maan kyseisiä aloja koskevien järjestelmien kapasiteetin, laadun ja tehokkuuden parantamiseksi sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tämän päätöksen asianmukainen täytäntöönpano. Italian ja Kreikan on pantava etenemissuunnitelma täysimääräisesti täytäntöön.

2.   Jos Italia tai Kreikka ei noudata tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita, komissio voi, annettuaan asianomaiselle valtiolle mahdollisuuden esittää näkemyksensä, päättää keskeyttää tämän päätöksen soveltamisen kyseiseen jäsenvaltioon enintään kolmen kuukauden ajaksi. Komissio voi tehdä kerran päätöksen, jolla jatketaan soveltamisen keskeyttämistä vielä kolmen kuukauden ajan. Tämä keskeyttäminen ei vaikuta niihin hakijoiden siirtoihin, jotka ovat käynnissä siirron kohteena olevan jäsenvaltion annettua hyväksyntänsä 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

9 artikla

Uudet hätätilanteet

Jos jäsenvaltio joutuu hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi SEUT 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa kuulua kyseisen jäsenvaltion tässä päätöksessä säädettyihin siirtoihin osallistumisen keskeyttäminen ja mahdollisia korvaavia toimenpiteitä Italialle ja Kreikalle.

10 artikla

Rahoitustuki

Siirron kohteena oleva jäsenvaltio saa kutakin tämän päätöksen nojalla siirrettyä henkilöä kohti 6 000 euron kertakorvauksen. Tämä rahoitustuki pannaan täytäntöön soveltamalla asetuksen (EU) N:o 516/2014 18 artiklassa säädettyjä menettelyjä.

11 artikla

Yhteistyö assosioituneiden valtioiden kanssa

Italia ja vastaavasti Kreikka voivat komission avustuksella tehdä kahdenvälisiä järjestelyjä Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin kanssa hakijoiden siirtämisestä Italian ja Kreikan alueelta Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin alueille. Näissä järjestelyissä otetaan asianmukaisella tavalla huomioon tämän päätöksen keskeiset osatekijät, erityisesti ne, jotka liittyvät siirtomenettelyyn sekä hakijoiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin.

12 artikla

Raportointi

Komissio raportoi jäsenvaltioiden ja asianomaisten virastojen toimittamien tietojen pohjalta neuvostolle kuuden kuukauden välein tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

Komissio raportoi neuvostolle kuuden kuukauden välein myös 8 artiklassa tarkoitettujen etenemissuunnitelmien täytäntöönpanosta Italian ja Kreikan toimittamien tietojen pohjalta.

13 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sitä sovelletaan 17 päivään syyskuuta 2017.

3.   Sitä sovelletaan henkilöihin, jotka saapuvat Italian tai Kreikan alueelle 16 päivän syyskuuta 2015 ja 17 päivän syyskuuta 2017 välisenä aikana, sekä hakijoihin, jotka ovat saapuneet kyseisten jäsenvaltioiden alueelle 15 päivänä elokuuta 2015 tai sen jälkeen.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31).

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1560/2003, annettu 2 päivänä syyskuuta 2003, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamista koskevista säännöistä (EUVL L 222, 5.9.2003, s. 3).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 118/2014, annettu 30 päivänä tammikuuta 2014, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamista koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1560/2003 muuttamisesta (EUVL L 39, 8.2.2014, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 516/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta, neuvoston päätöksen 2008/381/EY muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 168).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/33/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/32/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 603/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/115/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/95/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle (EUVL L 337, 20.12.2011, s. 9).

9

---

| 15.9.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 239/157 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 239/157

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/1524,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2015,

rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä maaliskuuta 2014 rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP (1).

| (2) | Neuvosto hyväksyi 13 päivänä maaliskuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/432 (2), jolla kyseisiä toimenpiteitä jatketaan kuudella kuukaudella. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 13 päivänä maaliskuuta 2015 päätöksen (YUTP) 2015/432 (2), jolla kyseisiä toimenpiteitä jatketaan kuudella kuukaudella.

| (3) | Koska Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävät tai uhkaavat toimet jatkuvat, päätöstä 2014/145/YUTP olisi muutettava ja kyseisten toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava kuudella kuukaudella. |
| --- | --- |

(3)

Koska Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävät tai uhkaavat toimet jatkuvat, päätöstä 2014/145/YUTP olisi muutettava ja kyseisten toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava kuudella kuukaudella.

| (4) | Neuvoston suorittaman uudelleentarkastelun perusteella liitteen tietoja olisi muutettava ja yhtä henkilöä, joka on kuollut, koskeva merkintä olisi poistettava. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston suorittaman uudelleentarkastelun perusteella liitteen tietoja olisi muutettava ja yhtä henkilöä, joka on kuollut, koskeva merkintä olisi poistettava.

| (5) | Sen vuoksi päätös 2014/145/YUTP olisi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi päätös 2014/145/YUTP olisi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2014/145/YUTP seuraavasti:

| 1) | Korvataan 6 artiklan toinen kohta seuraavasti:
  ”Tätä päätöstä sovelletaan 15 päivään maaliskuuta 2016.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 6 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Tätä päätöstä sovelletaan 15 päivään maaliskuuta 2016.”

| 2) | Muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  Neuvoston päätös 2014/145/YUTP, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta (EUVL L 78, 17.3.2014, s. 16).

1

(2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2015/432, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta (EUVL L 70, 14.3.2015, s. 47).

2

---

LIITE

| I | Poistetaan seuraava henkilö päätöksen 2014/145/YUTP liitteessä olevasta luettelosta:

  Henkilöt







  72. | Oleksiy Borisovych MOZGOVY |
| --- | --- | --- |

I

Poistetaan seuraava henkilö päätöksen 2014/145/YUTP liitteessä olevasta luettelosta:

Henkilöt

72.

Oleksiy Borisovych MOZGOVY

| II | Korvataan päätöksen 2014/145/YUTP liitteessä olevat seuraavia henkilöitä ja yhtä yhteisöä koskevat merkinnät seuraavasti:

  Henkilöt | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sergey Valeryevich AKSYONOV,
  Sergei Valerievich AKSENOV (Сер Валерьевич AKCëHOB),
  Serhiy Valeriyovych AKSYONOV (Сергiй Валерiйович Аксьонов) | Syntymäaika: 26.11.1972
  Syntymäpaikka: Beltsy (Bălţi), nykyisin Moldovan tasavalta | Aksyonov valittiin ”Krimin pääministeriksi” Krimin korkeimmassa neuvostossa 27.2.2014 venäläismielisten aseistettujen miesten läsnä ollessa. Oleksandr Turchynov julisti 1.3.2014 hänen ”valitsemisensa” perustuslain vastaiseksi. Aksyonov vaikutti aktiivisesti 16.3.2014 pidettäväksi aiotun ”kansanäänestyksen” järjestämiseksi. Hän on 9.10.2014 lähtien ollut ”Krimin tasavallan””johtaja”.
  Venäjän valtionduuman puheenjohtajiston jäsen. | 17.3.2014 |
| 2. | Vladimir Andreevich Konstantinov
  (Владимир Андреевич Константинов) | Syntymäaika: 19.11.1956
  Syntymäpaikka: Vladimirovka (Vladimirovca), Slobozian alue, Moldovan neuvostotasavalta (nykyinen Moldovan tasavalta) tai
  Bogomol, Moldovan SNT | Krimin autonomisen tasavallan korkeimman neuvoston puhemiehenä Konstantinov oli merkittävässä roolissa korkeimman neuvoston päättäessä ”kansanäänestyksestä” Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan ja kehotti äänestäjiä äänestämään Krimin itsenäisyyden puolesta. | 17.3.2014 |
| 3. | Rustam Ilmirovich Temirgaliev
  (Рустам Ильмирович Темиргалиев) | Syntymäaika: 15.8.1976
  Syntymäpaikka: Ulan-Ude, Burjatian ASNT
  (Neuvostoliitto) | Entisenä Krimin ministerineuvoston varapuheenjohtajana Temirgaliev oli merkittävässä roolissa korkeimman neuvoston päättäessä ”kansanäänestyksestä” Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan. Hän puolsi aktiivisesti Krimin liittymistä Venäjän federaatioon. | 17.3.2014 |
| 4. | Denis Valentinovich Berezovskiy
  (Денис Валентинович Березовский) | Syntymäaika: 15.7.1974
  Syntymäpaikka: Kharkiv, Ukrainan SNT | Berezovskiy nimitettiin 1.3.2014 Ukrainan laivaston komentajaksi, mutta vannoi sen jälkeen Krimin asevoimien valan, mikä on hänen Ukrainan laivastolle antamansa valan vastaista.
  Hänet nimitettiin tämän jälkeen Venäjän federaation Mustanmeren laivaston apulaiskomentajaksi. | 17.3.2014 |
| 5. | Aleksei Mikhailovich Chaliy
  (Алексей Михайлович Чалый) | Syntymäaika: 13.6.1961
  Syntymäpaikka: Moskova tai Sevastopol | Chaliy julistettiin 23.2.2014 torikokouksessa ”Sevastopolin kaupunginjohtajaksi”, ja hän hyväksyi tämän ”valinnan”. Hän kampanjoi aktiivisesti sen puolesta, että Sevastopolista tulisi Venäjän federaation erillinen yksikkö 16.3.2014 pidettäväksi aiotun kansanäänestyksen jälkeen. Hän allekirjoitti Venäjän sopimuksen Krimin tasavallan hyväksymisestä. Sevastopolin kaupungin lakiasäätävän kokouksen puhemies. | 17.3.2014 |
| 6. | Pyotr Anatoliyovych Zima
  (Пётр Анатольевич Зима) | Syntymäaika: 29.3.1965 | ”Pääministeri” Aksyonov nimitti Ziman 3.3.2014 Krimin turvallisuuspalvelun (SBU) uudeksi päälliköksi, ja hän hyväksyi tämän nimityksen. Hänelle annettiin asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien pääsy Venäjän turvallisuuspalvelun tietokantaan. Tähän kuului tietoja Euro-Maidan-aktivisteista ja Krimin ihmisoikeuksien puolustajista. Hänellä oli merkittävä rooli estettäessä Ukrainan viranomaisia valvomasta Krimin aluetta. Entiset Krimin SBU-virkamiehet vaativat 11.3.2014 itsenäisen Krimin turvallisuuspalvelun perustamista. | 17.3.2014 |
| 7. | Yuriy Gennadyevich Zherebtsov
  (Юрий Геннадиевич Жеребцов) | Syntymäaika: 19.11.1969
  Syntymäpaikka: Izmail, Odessan alue, Ukrainan SNT tai Odessa | Krimin korkeimman neuvoston puhemiehen neuvonantaja, eräs 16.3.2014 pidetyn, Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan suunnatun ”kansanäänestyksen” johtavista järjestäjistä. ”Krimin tasavallan” kansankamarin jäsen. | 17.3.2014 |
| 8. | Sergey Pavlovych Tsekov
  (Сергей Павлович Цеков) | Syntymäaika: 29.9.1953 tai 23.9.1953
  Syntymäpaikka: Simferopol | Korkeimman neuvoston varapuhemiehenä Tsekov käynnisti Sergey Aksyonovin kanssa Krimin autonomisen tasavallan hallituksen erottamisen. Hän otti tähän tehtävään mukaan Vladimir Konstantinovin uhaten häntä erottamisella. Hän tunnusti julkisesti, että Krimin parlamentin jäsenet olivat alkuunpanijoita pyydettäessä venäläisiä sotilaita ottamaan haltuunsa Krimin korkein neuvosto. Hän oli yksi ensimmäisistä Krimin johtajista, jotka vaativat julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.
  Venäjän federaation liittoneuvoston ”Krimin tasavaltaa” edustava jäsen. | 17.3.2014 |
| 9. | Ozerov, Viktor Alekseevich
  (Виктор Алексеевич Озеров) | Syntymäaika: 5.1.1958
  Syntymäpaikka: Abakan, Khakassia | Venäjän federaation liittoneuvoston turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan puheenjohtaja.
  1.3.2014 Ozerov tuki liittoneuvoston turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan puolesta julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 10. | Dzhabarov, Vladimir Michailovich
  (Владимир Михайлович Джабаров) | Syntymäaika: 29.9.1952 | Venäjän federaation liittoneuvoston kansainvälisten asioiden valiokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja.
  1.3.2014 Dzhabarov tuki liittoneuvoston kansainvälisten asioiden valiokunnan puolesta julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 11. | Klishas, Andrei Aleksandrovich
  (Андрей Александрович Клишас) | Syntymäaika: 9.11.1972
  Syntymäpaikka: Sverdlovsk | Venäjän federaation liittoneuvoston perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja.
  1.3.2014 Klishas tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Julkisissa lausunnoissa hän pyrki perustelemaan Venäjän sotilaallista väliintuloa Ukrainassa väittämällä, että Ukrainan presidentti kannattaa Krimin viranomaisten Venäjän federaation presidentille esittämää vetoomusta tarjota kaikenkattavaa apua Krimin kansalaisten puolustamiseksi. | 17.3.2014 |
| 12. | Ryzhkov, Nikolai Ivanovich
  (Николай Иванович Рыжков) | Syntymäaika: 28.9.1929
  Syntymäpaikka: Dyleevka, Donetskin alue, Ukrainan SNT | Venäjän federaation liittoneuvoston federaatioasioiden, aluepolitiikan ja pohjoisten alueiden asioiden valiokunnan jäsen.
  1.3.2014 Ryzhkov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 13. | Bushmin, Evgeni Viktorovich
  (Евгений Викторович Бушмин) | Syntymäaika: 4.10.1958
  Syntymäpaikka: Lopatino, Sergatšin alue, Venäjän SFNT | Venäjän federaation liittoneuvoston varapuhemies.
  1.3.2014 Bushmin tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 14. | Totoonov, Aleksandr Borisovich
  (Александр Борисович Тотоонов) | Syntymäaika: 3.4.1957
  Syntymäpaikka: Ordžonikidze, Pohjois-Ossetia | Venäjän federaation liittoneuvoston kulttuuri-, tiede- ja tietovaliokunnan jäsen.
  1.3.2014 Totoonov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 15. | Panteleev, Oleg Evgenevich
  (Олег Евгеньевич Пантелеев) | Syntymäaika: 21.7.1952
  Syntymäpaikka: Žitnikovskoje, Kurganin alue | Liittoneuvoston parlamentaaristen asioiden valiokunnan entinen ensimmäinen varapuheenjohtaja.
  1.3.2014 Ryzhkov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 17.3.2014 |
| 16. | Mironov, Sergei Mikhailovich
  (Сергей Михайлович Миронов) | Syntymäaika: 14.2.1953
  Syntymäpaikka: Puškin, Leningradin alue | Valtionduuman neuvoston jäsen duuman Oikeudenmukainen Venäjä -ryhmittymän johtaja.
  Teki aloitteen laiksi, jonka mukaan Venäjän federaatiolla on lupa liittää alueeseensa Venäjän kansalaisten suojelemiseksi vieraan valtion alueita ilman kyseisen valtion suostumusta tai kansainvälisellä sopimuksella annettua valtuutusta. | 17.3.2014 |
| 17. | Zheleznyak, Sergei Vladimirovich
  (Сергей Владимирович Железняк) | Syntymäaika: 30.7.1970
  Syntymäpaikka: Pietari (ent. Leningrad) | Venäjän federaation valtionduuman varapuheenjohtaja.
  Tukee aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. Hän johti henkilökohtaisesti mielenosoitusta, jolla tuettiin Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa. | 17.3.2014 |
| 18. | Slutski, Leonid Eduardovich
  (Леонид &#x042D;дуардович Слуцкий) | Syntymäaika: 4.1.1968
  Syntymäpaikka: Moskova | Venäjän federaation valtionduuman IVY-valiokunnan puheenjohtaja (LDPR:n jäsen).
  Tukee aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. | 17.3.2014 |
| 19. | Vitko, Aleksandr Viktorovich
  (Александр Викторович Витко) | Syntymäaika: 13.9.1961
  Syntymäpaikka: Vitebsk (Valko-Venäjän SNT) | Mustanmeren laivaston komentaja vara-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta. | 17.3.2014 |
| 20. | Sidorov, Anatoliy Alekseevich
  (Анатолий Алексеевич Сидоров) | Syntymäaika: 2.7.1958
  Syntymäpaikka: Siva, Permin alue, SNTL | Komentaja, Venäjän läntinen sotilasalue, jonka yksikköjä on lähetetty Krimille. Osittain vastuussa Ukrainan suvereniteettia heikentävästä Venäjän sotilaallisesta läsnäolosta Krimillä. Auttoi Krimin viranomaisia estämään julkisia mielenosoituksia, joissa vastustettiin toimia, jotka liittyivät kansanäänestykseen ja alueen liittämiseen Venäjään. | 17.3.2014 |
| 21. | Galkin, Viktorovich Aleksandr
  (Александр Викторович Галкин) | Syntymäaika: 22.3.1958
  Syntymäpaikka: Ordžonikidze, Pohjois-Ossetian ASNT | Venäjän eteläinen sotilasalue, jonka joukkoja on Krimillä; Mustanmeren laivasto kuuluu Galkinin komentoon; joukkojen siirtyminen Krimille on tapahtunut suurelta osin eteläisen sotilasalueen kautta.
  Venäjän eteläisen sotilasalueen komentaja. Eteläisen sotilasalueen joukkoja on lähetetty Krimille. Osittain vastuussa Ukrainan suvereniteettia heikentävästä Venäjän sotilaallisesta läsnäolosta Krimillä. Auttoi Krimin viranomaisia estämään julkisia mielenosoituksia, joissa vastustettiin toimia, jotka liittyivät kansanäänestykseen ja alueen liittämiseen Venäjään. Lisäksi Mustanmeren laivasto kuuluu eteläisen sotilasalueen valvontaan. | 17.3.2014 |
| 22. | Rogozin, Dmitry Olegovich
  (Дмитрий Олегович Рогозин) | Syntymäaika: 21.12.1963
  Syntymäpaikka: Moskova | Venäjän federaation varapääministeri. Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään. | 21.3.2014 |
| 23. | Glazyev, Yurievich Sergey
  (Сергей Юрьевич Глазьев) | Syntymäaika: 1.1.1961
  Syntymäpaikka: Zaporožje, (Ukrainan SNT) | Venäjän federaation presidentin neuvonantaja. Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään. | 21.3.2014 |
| 24. | Matviyenko, Valentina Ivanova (o.s. Tyutina)
  (Валентина Ивановна Матвиенко (o.s. Тютина)) | Syntymäaika: 7.4.1949
  Syntymäpaikka: Shepetovka, Hmelnitskin (Kamenets-Podolski) alue (Ukrainan SNT) | Liittoneuvoston puhemies. Tuki 1.3.2014 liittoneuvostossa julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. | 21.3.2014 |
| 25. | Naryshkin, Sergei Evgenevich
  (Сергей Евгеньевич Нарышкин) | Syntymäaika: 27.10.1954
  Syntymäpaikka: Pietari (ent. Leningrad) | Valtionduuman puhemies. Tuki julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Tuki julkisesti Venäjän ja Krimin jälleenyhdistämissopimusta ja asiaan liittyvää liittovaltion perustuslakia. | 21.3.2014 |
| 26. | Dmitry Konstantinovich KISELYOV,
  Dmitrii Konstantinovich KISELEV
  (Дмитрий Константинович Киселёв) | Syntymäaika: 26.4.1954
  Syntymäpaikka: Moskova | Nimitetty presidentin asetuksella 9.12.2013 Venäjän liittovaltion uutistoimiston ”Rossiya Segodnyan” päälliköksi.
  Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan tukevan hallituksen propagandan keskeinen levittäjä. | 21.3.2014 |
| 27. | Nosatov, Alexander Mihailovich
  (Александр Михайлович Носатов) | Syntymäaika: 27.3.1963
  Syntymäpaikka: Sevastopol (Ukrainan SNT) | Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta. | 21.3.2014 |
| 28. | Kulikov, Valery Vladimirovich
  (Валерий Владимирович Куликов) | Syntymäaika: 1.9.1956
  Syntymäpaikka: Zaporožje (Ukrainan SNT) | Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.
  Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta. | 21.3.2014 |
| 29. | Surkov, Vladislav Yurievich
  (Владислав Юрьевич Сурков) | Syntymäaika: 21.9.1964,
  Syntymäpaikka: Solntsevo, Lipetskin alue | Venäjän federaation presidentin avustaja. Hän valmisteli ja järjesteli aktiivisesti Krimillä toteutettua prosessia, jossa paikallisia krimiläisiä yhteisöjä yllytettiin järjestämään Ukrainan Krimillä toimivien viranomaisten vastaisia toimia. | 21.3.2014 |
| 30. | Mikhail Grigorievich Malyshev
  (Михаил Григорьевич Малышев) | Syntymäaika: 10.10.1955
  Syntymäpaikka: Simferopol, Krim | Krimin vaalilautakunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin kansanäänestyksen hallinnoinnista. Venäjän järjestelmän mukaan vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta. | 21.3.2014 |
| 31. | Valery Kirillovich Medvedev
  (Валерий Кириллович Медведев) | Syntymäaika: 21.8.1946
  Syntymäpaikka: Shmakovka, Primorskin alue | Sevastopolin vaalilautakunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin kansanäänestyksen hallinnoinnista. Venäjän järjestelmän mukaan vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta. | 21.3.2014 |
| 32. | kenr.ltn. Igor Nikolaevich (Mykolayovich) Turchenyuk
  (Игорь Николаевич Турченюк) | Syntymäaika: 5.12.1959
  Syntymäpaikka: Osh, Kirgisian SNT | Krimille lähetettyjen venäläisten joukkojen tosiasiallinen komentaja (Venäjä käyttää joukoista virallisesti yhä nimitystä ”paikalliset itsepuolustusjoukot”). Eteläisen sotilasalueen apulaiskomentaja. | 21.3.2014 |
| 33. | Elena Borisovna Mizulina (o.s. Dmitriyeva)
  (Елена Борисовна Мизулина (born Дмитриева) | Syntymäaika: 9.12.1954
  Syntymäpaikka: Bui, Kostroman alue | Valtionduuman varapuhemies. Aloitteentekijä ja tukija Venäjän viimeaikaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joiden perusteella muiden maiden alueet voivat liittyä Venäjään ilman keskusviranomaistensa ennakkosuostumusta. | 21.3.2014 |
| 34. | Dmitry Nikolayevich Kozak
  (Дмитрий Николаевич Козак) | Syntymäaika: 7.11.1958
  Syntymäpaikka: Bandurovo, Kirovogradin alue, Ukrainan SNT | Varapääministeri. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan Venäjän federaatioon integroinnin valvonnasta. | 29.4.2014 |
| 35. | Oleg Yevgenyvich Belaventsev
  (Олег Евгеньевич Белавенцев) | Syntymäaika: 15.9.1949
  Syntymäpaikka: Moskova | Venäjän federaation presidentin täysivaltainen edustaja niin kutsutussa ”liittovaltion Krimin piirissä”, Venäjän turvallisuusneuvoston ei-vakituinen jäsen. Vastuussa Venäjän valtionpäämiehen perustuslaillisten oikeuksien täytäntöönpanosta liitetyn Krimin autonomisen tasavallan alueella. | 29.4.2014 |
| 36. | Oleg Genrikhovich Savelyev
  (Олег Генрихович Савельев) | Syntymäaika: 27.10.1965
  Syntymäpaikka: Leningrad | Krimin asioiden ministeri. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan integroinnista Venäjän federaatioon. | 29.4.2014 |
| 37. | Sergei Ivanovich Menyailo
  (Сергей Иванович Меняйло) | Syntymäaika: 22.8.1960
  Syntymäpaikka: Alagir, Pohjois-Ossetian
  autonominen SNT, Venäjän SFNT | Ukrainan liitetyn Sevastopolin kaupungin kuvernööri. | 29.4.2014 |
| 38. | Olga Fedorovna Kovitidi
  (Ольга Фёдоровна Ковитиди) | Syntymäaika: 7.5.1962
  Syntymäpaikka: Simferopol, Ukrainan SNT | Venäjän federaation neuvoston jäsen liitetystä Krimin autonomisesta tasavallasta. | 29.4.2014 |
| 40. | Sergei Ivanovich Neverov
  (Сергей Иванович Неверов) | Syntymäaika: 21.12.1961
  Syntymäpaikka: Tashtagol, SNTL | Valtionduuman varapuhemies, Yhtenäinen Venäjä. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan Venäjän federaatioon integrointia koskevan lain esittämisestä. | 29.4.2014 |
| 41. | Igor Dmitrievich SERGUN
  (Игорь Дмитриевич Сергун) | Syntymäaika: 28.3.1957
  Syntymäpaikka: Podolsk, Moskovan alue | Tiedustelupäähallinto GRU:n johtaja, Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan varapäällikkö, kenraaliluutnantti. Vastuussa GRU:n henkilöstön toiminnasta Ukrainan itäosassa. | 29.4.2014 |
| 42. | Valery Vasilevich Gerasimov
  (Валерий Васильевич Герасимов) | Syntymäaika: 8.9.1955
  Syntymäpaikka: Kazan | Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan päällikkö, Venäjän federaation ensimmäinen apulaispuolustusministeri, maavoimien kenraali. Vastuussa Venäjän joukkojen massiivisesta sijoittamisesta Ukrainan vastaiselle rajalle ja tilanteen liennyttämisen estymisestä. | 29.4.2014 |
| 43. | German Prokopiv | | ”Luhanskin kaartin” aktiivinen johtaja. Osallistui turvallisuuspalvelun Luhanskin aluetoimiston rakennuksen valtaamiseen. Läheiset suhteet ”Kaakkoiseen armeijaan”. | 29.4.2014 |
| 44. | Valeriy Dmitrievich Bolotov
  (Валерий Дмитриевич Болотов) | Syntymäaika: 13.2.1970
  Syntymäpaikka: Luhansk | Separatistiryhmä ”Kaakkoisen armeijan” johtajia. Ryhmä valtasi turvallisuuspalvelun Luhanskin alueen rakennuksen. Eläkkeellä oleva upseeri. Ennen rakennuksen valtausta hänen ja hänen kumppaniensa hallussa oli aseita, jotka oli ilmeisesti hankittu laittomasti Venäjältä ja paikallisilta rikollisryhmiltä. | 29.4.2014 |
| 45. | Andriy Yevgenovych PURGIN
  (Андрiй Eвгенович Пургiн),
  Andrei Evgenevich PURGIN
  (Андрей Евгеньевич Пургин) | Syntymäaika: 26.1.1972
  Syntymäpaikka: Donetsk | ”Donetskin tasavallan” entinen johtaja, aktiivinen osallistuja ja järjestäjä separatistisessa toiminnassa, Donetskin ”venäläisten turistien” toiminnan koordinaattori. ”Euraasian unionia koskevan Donbasin kansalaisaloitteen” perustajia. ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston””puheenjohtaja”. | 29.4.2014 |
| 46. | Denys Volodymyrovych PUSHYLIN
  (Денис Володимирович Пушилiн),
  Denis Vladimirovich PUSHILIN
  (Денис Владимирович Пушилин) | Syntymäaika: 9.5.1981 tai 9.5.1982
  Syntymäpaikka: Makijivka (Donetskin alue) | ”Donetskin kansantasavallan” johtajia. Osallistui aluehallintorakennuksen valtaamiseen ja hallussapitoon. Separatistien aktiivinen puolestapuhuja. ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston””varapuheenjohtaja”. | 29.4.2014 |
| 47. | Tsyplakov Sergey Gennadevich | Syntymäaika: 1.5.1983
  Syntymäpaikka: Khartsyzsk, Donetskin alue | Ideologisesti radikaalin Donbasin kansanmiliisin johtajia. Osallistui aktiivisesti useiden valtion rakennusten valtaamiseen Donetskin alueella. | 29.4.2014 |
| 48. | Igor Vsevolodovich Girkin
  (Игорь Всеволодович Гиркин) alias Igor Strelkov (Ihor Strielkov) | Syntymäaika: 17.12.1970
  Syntymäpaikka: Moskova | Kuuluu Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan tiedusteluosaston (GRU) henkilöstöön. Hän osallistui Slovianskin tapahtumiin. Hän on Krimin pääministeriksi julistautuneen Sergey Aksionovin avustaja turvallisuusasioissa. Novorossija-kansanliikkeen johtaja. | 29.4.2014 |
| 49. | Vyacheslav Viktorovich Volodin
  (Вячеслав Викторович Володин) | Syntymäaika: 4.2.1964
  Syntymäpaikka: Aleksejevka, Saratovin alue | Venäjän presidentin kanslian ensimmäinen apulaishenkilöstöpäällikkö. Vastuussa Venäjän federaatioon liitetyn, Ukrainaan kuuluvan Krimin alueen poliittisen integroinnin valvonnasta. | 12.5.2014 |
| 50. | Vladimir Anatolievich Shamanov
  (Владимир Анатольевич Шаманов) | Syntymäaika: 15.2.1957
  Syntymäpaikka: Barnaul | Venäjän maahanlaskujoukkojen komentaja, kenraalieversti. Johtavan asemansa vuoksi vastuussa Venäjän maahanlaskujoukkojen lähettämisestä Krimille. | 12.5.2014 |
| 51. | Vladimir Nikolaevich Pligin
  (Владимир Николаевич Плигин) | Syntymäaika: 19.5.1960
  Syntymäpaikka: Ignatovo,
  Vologodskin alue, SNTL. | Valtionduuman perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin ja Sevastopolin liittämistä Venäjän federaatioon koskevan lainsäädännön hyväksymisen edistämisestä. | 12.5.2014 |
| 52. | Petr Grigorievich JAROSH
  (Петр Григорьевич Ярош) | Syntymäaika: 30.1.1971 tai 16.3.1966
  Syntymäpaikka: Skvortsovon kylä, Simferopolin alue, Krim | Krimin federatiivisen maahanmuuttoviraston päällikkö. Vastuussa Venäjän passien järjestelmällisestä ja nopeutetusta myöntämisestä Krimin väestölle. | 12.5.2014 |
| 53. | Oleg Grigorievich Kozyura
  (Олег Григорьевич Козюра) | Syntymäaika: 19.12.1962
  Syntymäpaikka: Zaporožje | Krimin federatiivisen maahanmuuttoviraston päällikkö. Vastuussa Venäjän passien järjestelmällisestä ja nopeutetusta myöntämisestä Sevastopolin asukkaille. | 12.5.2014 |
| 54. | Viacheslav PONOMARIOV,
  Vyacheslav Volodymyrovich PONOMARYOV
  (В'ячеслав Володимирович Пономарьов),
  Viacheslav Vladimirovich PONOMAREV
  (Вячеслав Владимирович Пономарëв) | Syntymäaika: 2.5.1965
  Syntymäpaikka: Slovjansk (Donetskin alue) | Julistautunut Slovjanskin kuvernööriksi (entinen). Vetosi Vladimir Putiniin, jotta tämä lähettäisi venäläisiä joukkoja suojelemaan kaupunkia ja myöhemmin pyysi tätä toimittamaan aseita. Ponomariovin miehet ovat osallistuneet kidnappauksiin (he sieppasivat Irma Kratin ja Vice Newsin toimittajan Simon Ostrovskyn. Molemmat vapautettiin myöhemmin. Ponomariovin miehet pitivät vangittuina Etyjin Wienin asiakirjan nojalla toimivia sotilastarkkailijoita). Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja. | 12.5.2014 |
| 55. | Igor Nikolaevich Bezler
  (Игорь Николаевич Безлер) alias Bes (paholainen) | Syntymäaika: 30.12.1965
  Syntymäpaikka: Simferopol, Krim | Eräs Horlivkan puolisotilaallisten joukkojen johtajista. Otti valvontaansa Donetskin aluehallinnon rakennuksessa sijaitsevan Ukrainan-toimiston turvallisuusosaston, ja myöhemmin otti haltuunsa sisäministeriön aluetoimiston Horlivkan kaupungissa. Hänellä on suhteita Ihor Strielkoviin, jonka komennuksessa hän Ukrainan turvallisuuspalvelun mukaan osallistui Horlivkan kaupunginvaltuuston edustajan Volodymyr Rybakin murhaan. | 12.5.2014 |
| 57. | Oleg TSARIOV,
  Oleh Anatoliyovych TSAROV
  (Олег Анатолтович Царьов),
  Oleg Anatolevich TSAREV
  (Олег Анатольевич Цаpëв) | Syntymäaika: 2.6.1970
  Syntymäpaikka: Dnepropetrovsk | Ukrainan korkeimman neuvoston entinen jäsen. On siinä asemassa julkisesti vedonnut Ukrainan kaakkoisista alueista koostuvan ”Novorossijan federatiivisen tasavallan” perustamisen puolesta. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja. | 12.5.2014 |
| 58. | Roman Viktorovich Lyagin
  (Роман Викторович Лягин) | Syntymäaika: 30.5.1980,
  Syntymäpaikka: Donetsk, Ukraina | ”Donetskin kansantasavallan” keskusvaalilautakunnan päällikkö. Järjestänyt aktiivisesti 11. toukokuuta 2014 pidettyä, ”Donetskin kansantasavallan” itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä. Entinen ”työ- ja sosiaaliministeri”. | 12.5.2014 |
| 59. | Aleksandr Sergeevich MALYKHIN,
  Alexander Sergeevich MALYHIN
  (Александр Сергеевич Малнхин) | Syntymäaika: 12.1.1981 | ”Luhanskin kansantasavallan” keskusvaalilautakunnan päällikkö. Järjesti aktiivisesti 11. toukokuuta 2014 pidettyä, ”Luhanskin kansantasavallan” itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä. | 12.5.2014 |
| 60. | Natalia Vladimirovna Poklonskaya
  (Наталья Владимировна Поклонская) | Syntymäaika: 18.3.1980
  Syntymäpaikka: Mihailovka, Voroshilovgradin alue, Ukrainan SNT tai Yevpatoria, Ukrainan SNT | Krimin syyttäjäviranomainen. Panee aktiivisesti täytäntöön Krimin liittämistä Venäjään. | 12.5.2014 |
| 61. | Igor Sergeievich Shevchenko
  (Игорь Сергеевич Шевченко) | Syntymäpaikka: Sevastopol, Krim | Sevastopolin syyttäjäviranomainen. Panee aktiivisesti täytäntöön Sevastopolin liittämistä Venäjään. | 12.5.2014 |
| 62. | Aleksandr Yurevich BORODAI
  (Александр Юрьевич Бородай) | Syntymäaika: 25.7.1972
  Syntymäpaikka: Moskova | Entisenä ”Donetskin kansantasavallan pääministerinä” vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista” (esim. totesi 8.7.2014, että joukkomme toteuttavat Ukrainan ”fasistien” vastaista erityisoperaatiota), ”Novorossijan liittoa” koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaja. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja. | 12.7.2014 |
| 63. | Alexander KHODAKOVSKY,
  Oleksandr Serhiyovych KHODAKOVSKIY
  (Олександр Сергiйович Ходаковський),
  Aleksandr Sergeevich KHODAKOVSKII
  (Александр Сергеевич Ходаковский) | Syntymäaika: 18.12.1972
  Syntymäpaikka: Donetsk | Entisenä ”Donetskin kansantasavallan turvallisuusministerinä” vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista turvallisuustoiminnoista. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja. | 12.7.2014 |
| 64. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY
  (Александр Александрович Калюсский) | Syntymäaika: 9.10.1975 | Niin kutsuttu ”Donetskin kansantasavallan sosiaaliasioista vastaava de facto -varapääministeri”. Vastuussa niin kutsutun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”. | 12.7.2014 |
| 65. | Alexander KHRYAKOV,
  Aleksandr Vitalievich KHRYAKOV
  (Александр Витальевич Хряков),
  Oleksandr Vitaliyovych KHRYAKOV
  (Олександр ВiTалiйович Хряков) | Syntymäaika: 6.11.1958
  Syntymäpaikka: Donetsk | Entinen niin kutsuttu ”Donetskin kansantasavallan tiedotus- ja viestintäministeri”. Vastuussa niin kutsutun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistimyönteisistä propagandatoiminnoista. | 12.7.2014 |
| 66. | Marat Faatovich BASHIROV
  (Марат Фаатович Баширов) | Syntymäaika: 20.1.1964
  Syntymäpaikka: Iževsk, Venäjän federaatio | Entinen niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan ministerineuvoston pääministeri”, vahvistettu 8.7.2014.
  Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”. | 12.7.2014 |
| 67. | Vasyl NIKITIN,
  Vasilii Aleksandrovich NIKITIN
  (Василий Александрович Никитин) | Syntymäaika: 25.11.1971
  Syntymäpaikka: Shargun (Uzbekistan) | Niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan ministerineuvoston varapääministeri”, (ent. niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan pääministeri” ja ”Kaakkoisen armeijan” entinen tiedottaja).
  Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.
  Vastuussa Kaakkoisen armeijan ilmoituksesta, jonka mukaan Ukrainan presidentinvaaleja ei voida toteuttaa ”Luhanskin kansantasavallassa” johtuen alueen ”uudesta” asemasta. | 12.7.2014 |
| 68. | Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN
  (Алексей Вячеславович Карякин) | Syntymäaika: 7.4.1980 tai 7.4.1979
  Syntymäpaikka: Stahanov (Luhanskin alue) | Niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtaja”.
  Vastuussa ”korkeimman neuvoston” separatistisista ”hallitustoiminnoista”, vastuussa Venäjän federaatiolle esitetystä pyynnöstä tunnustaa ”Luhanskin kansantasavallan” itsenäisyys.
  ”Novorossijan liittoa” koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaja. | 12.7.2014 |
| 69. | Yuriy Volodymyrovych IVAKIN
  (Юрiй Володимирович Iвакiн),
  Iurii Vladimirovich IVAKIN
  (Юрий Владимирович Ивакин) | Syntymäaika: 13.8.1954
  Syntymäpaikka: Perevalsk (Luhanskin alue) | Entisenä ”Luhanskin kansantasavallan sisäasiainministerinä” vastuussa ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”. | 12.7.2014 |
| 70. | Igor PLOTNITSKY,
  Igor Venediktovich PLOTNITSKII
  (Игорь Венедиктович Плотницкий) | Syntymäaika: 24.6.1964 tai 25.6.1964 tai 26.6.1964
  Syntymäpaikka: Luhansk (mahd. Kelmentsy, Tšernivtsin alue) | Entinen ”puolustusministeri” ja nykyinen ”Luhanskin kansantasavallan””johtaja”.
  Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”. | 12.7.2014 |
| 71. | Nikolay KOZITSYN | Syntymäaika: 20.6.1956
  Syntymäpaikka: Donetskin alue | Kasakkajoukkojen komentaja.
  Vastuussa Ukrainan hallituksen joukkoja vastaan Ukrainan itäosassa taistelevien separatistien johtamisesta | 12.7.2014 |
| 73. | Mikhail Efimovich FRADKOV
  (Михаил Ефимович Фрадков) | Syntymäaika: 1.9.1950
  Syntymäpaikka: Kurumotš, Kuibyševin alue | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; Venäjän federaation tiedustelupalvelun johtaja. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 74. | Nikolai Platonovich PATRUSHEV
  (Николай Платонович Патрушев) | Syntymäaika: 11.7.1951
  Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari) | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja sihteeri. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 75. | Aleksandr Vasilievich BORTNIKOV
  (Александр Васильевич Бортников) | Syntymäaika: 15.11.1951
  Syntymäpaikka: Perm | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) johtaja. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 76. | Rashid Gumarovich NURGALIEV
  (Рашид Гумарович Нургалиев) | Syntymäaika: 8.10.1956
  Syntymäpaikka: Žetikara, Kazakstanin neuvostotasavalta | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja apulaissihteeri. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 77. | Boris Vyacheslavovich GRYZLOV
  (Борис Вячеславович Грызлов) | Syntymäaika: 15.12.1950
  Syntymäpaikka: Vladivostok | Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 78. | Sergei Orestovoch BESEDA
  (Сергей Орестович Беседа) | Syntymäaika: 17.5.1954 | Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) viidennen osaston komentaja.
  FSB:n vanhempana virkamiehenä toimii päällikkönä osastossa, joka vastaa tiedusteluoperaatioiden ja kansainvälisen toiminnan valvonnasta. | 25.7.2014 |
| 79. | Mikhail Vladimirovich DEGTYAREV
  (Михаил Владимирович Дегтярëв) | Syntymäaika: 10.7.1981
  Syntymäpaikka: Kuibyšev (Samara) | Valtionduuman jäsen.
  Ilmoitti 23.5.2014 tunnustamattoman ”Donetskin kansantasavallan””de facto -suurlähetystön” avaamisesta Moskovassa. Osallistuu toimiin, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 80. | Ramzan Akhmadovitch KADYROV
  (Рамзан Ахматович Кадыров) | Syntymäaika: 5.10.1976
  Syntymäpaikka: Tsentaroi | Tšetšenian tasavallan presidentti. Antoi lausuntoja, jotka tukevat Krimin laitonta liittämistä ja Ukrainan aseellista kapinaa. Ilmoitti muun muassa 14.6.2014 tekevänsä kaikkensa tukeakseen Krimin elvyttämistä. Tässä yhteydessä sai mitalin ”Krimin vapauttamisesta” Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevältä päämieheltä tuesta, jota hän antoi Krimin laittomalle liittämiselle. Lisäksi 1.6.2014 ilmaisi valmiutensa lähettää pyydettäessä 74 000 tšetšenialaista vapaaehtoista Ukrainaan. | 25.7.2014 |
| 81. | Alexander Nikolayevich TKACHYOV
  (Александр Николаевич Ткачëв) | Syntymäaika: 23.12.1960
  Syntymäpaikka: Vyselki, Krasnodarin alue | Krasnodarin alueen entinen kuvernööri.
  Tässä yhteydessä sai mitalin ”Krimin vapauttamisesta” Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevältä päämieheltä tuesta, jota hän antoi Krimin laittomalle liittämiselle. Tässä tilaisuudessa Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevä päämies sanoi Tkatšjovin kuuluneen ensimmäisiin, jotka ilmaisivat tukensa Krimin ”uusille johtajille”. | 25.7.2014 |
| 82. | Pavel GUBAREV
  (Павел Юрьевич Губарев) | Syntymäaika: 10.2.1983
  Syntymäpaikka: Severodonetsk | Yksi ”Donetskin kansantasavallan” johtajiksi julistautuneista henkilöistä. Vaati Venäjän interventiota Ukrainan itäosassa, muun muassa venäläisten rauhanturvajoukkojen lähettämistä. On lähellä Igor Strelkovia/Girkiniä, joka on vastuussa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista. Gubarev vastaa separatistien asejoukkojen rekrytoinneista.
  Vastuussa aluehallinnon rakennuksen valtauksesta Donetskissa venäläismyönteisten joukkojen kanssa. Julistautui ”kansan kuvernööriksi”.
  Ollut pidätettynä Ukrainan alueellisen koskemattomuuden uhkaamisesta, sittemmin vapautettu, mutta jatkanut merkittävässä roolissa separatistisessa toiminnassa, joka heikentää Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 83. | Ekaterina Iurievna GUBAREVA
  (Екатерина Юрьевна Губарева),
  Katerina Yuriyovna GUBARIEVA
  (Катерина Юрiйовнa Губарева) | Syntymäaika: 5.7.1983
  Syntymäpaikka: Kakhovka (Hersonin alue) | Entisenä ”ulkoministerinä” oli vastuussa ”Donetskin kansantasavallan” puolustamisesta heikentäen näin Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Lisäksi hänen pankkitiliään käytetään laittomien separatistiryhmien rahoittamiseen. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja. | 25.7.2014 |
| 84. | Fedor Dmitrievich BEREZIN
  (Фëдор Дмитриевич Березин),
  Fedir Dmitrovych BEREZIN
  (Федiр Дмитрович Березiн) | Syntymäaika: 7.2.1960
  Syntymäpaikka: Donetsk | Entinen ”Donetskin kansantasavallan””apulaispuolustusministeri”. On lähellä Igor Strelkovia/Girkiniä, joka on vastuussa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja. | 25.7.2014 |
| 85. | Valery Vladimirovich KAUROV
  Валерий Владимирович Кауров | Syntymäaika: 2.4.1956
  Syntymäpaikka: Odessa | Julistautunut ”Novorossijan tasavallan” presidentiksi ja kehottanut Venäjää lähettämään joukkoja Ukrainaan. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 86. | Serhii Anatoliyovych ZDRILIUK
  Сергей Анатольевич Здрнлюкv | Syntymäaika: 23.6.1972
  Syntymäpaikka: Vinnytsian alue | Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista vastuussa olevan Igor Strelkovin/Girkinin vanhempi avustaja. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 25.7.2014 |
| 87. | Vladimir ANTYUFEYEV
  Владимир Антюфеев
  (alias Vladimir SHEVTSOV, Vladimir Iurievici ANTIUFEEV, Vladimir Gheorghievici ALEXANDROV, Vadim Gheorghievici SHEVTSOV) | Syntymäaika: 19.2.1951
  Syntymäpaikka: Novosibirsk | Entinen ”valtionturvallisuusministeri” Transnistrian separatistisella alueella. Entinen ”Donetskin kansantasavallan””varapääministeri”, joka vastasi turvallisuudesta ja lainvalvonnasta. Tässä ominaisuudessa vastasi niin sanotun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisesta ”hallinnollisesta” toiminnasta. | 25.7.2014 |
| 88. | Alexey Alexeyevich GROMOV
  (Алексей Алексеевич Громов) | Syntymäaika: 31.5.1960
  Syntymäpaikka: Zagorsk (Sergiev Posad) | Presidentin hallinnon ensimmäisenä apulaishenkilöstöpäällikkönä vastuussa venäläisen median ohjeistamisesta kannattamaan Ukrainan separatisteja ja Krimin liittämistä. Tukee näin ollen Ukrainan itäosan vakauden horjuttamista ja Krimin liittämistä. | 30.7.2014 |
| 90. | Boris Alekseevich LITVINOV
  (Борис Алексеевич Литвинов) | Syntymäaika: 13.1.1954
  Syntymäpaikka: Dzeržinsk (Donetskin alue) | ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston” jäsen ja ”korkeimman neuvoston” entinen puheenjohtaja, joka on ollut laatimassa politiikkaa ja järjestämässä laitonta ”kansanäänestystä”, joka johti ”Donetskin kansantasavallan” julistamiseen, mikä on vastoin Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja yhtenäisyyttä. | 30.7.2014 |
| 91. | Sergey Vadimovich ABISOV
  (Сергей Вадимович Абисов) | Syntymäaika: 27.11.1967
  Syntymäpaikka: Simferopol, Krim | Hyväksyi Venäjän presidentin 5.5.2014 asetuksella nro 301 antaman nimityksensä ”Krimin tasavallan sisäministeriksi”, ja toimillaan ”sisäministerinä” on heikentänyt Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja yhtenäisyyttä. | 30.7.2014 |
| 92. | Arkady Romanovich ROTENBERG,
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович Ротенберг) | Syntymäaika: 15.12.1951
  Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari) | Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava ja entinen judoharjoituskumppani.
  Luonut omaisuutensa presidentti Putinin toimikaudella. Hänen taloudellinen menestymisensä johtuu häntä tukeneiden keskeisten päätöksentekijöiden vaikutuksesta, varsinkin julkisten hankintasopimusten tekemisessä.
  Hän on hyötynyt tiiviistä henkilökohtaisista suhteistaan Venäjän päätöksentekijöihin, kun Venäjän valtio tai valtionyhtiöt myönsivät hänelle tärkeitä sopimuksia. Hänen yhtiöilleen myönnettiin esimerkiksi useita erittäin tuottoisia sopimuksia Sotšin olympialaisten valmistelun yhteydessä.
  Myös Stroigazmontaž-yhtiön omistaja. Kyseinen yhtiö on saanut valtiolta sopimuksen sillan rakentamisesta Venäjältä laittomasti liitettyyn Krimin autonomiseen tasavaltaan, mikä on lujittanut alueen yhdentämistä Venäjän federaatioon ja näin ollen heikentänyt edelleen Ukrainan alueellista koskemattomuutta.
  Prosveštšenije-kustantamon hallituksen puheenjohtaja. Kustantamo toteutti ”Venäjän lapsille: osoite Krim” -hankkeen. Se on PR-kampanja, jonka tarkoituksena oli saada krimiläiset lapset vakuuttuneiksi siitä, että he ovat nyt Venäjällä asuvia Venäjän kansalaisia, ja tukemaan siten Venäjän hallituksen politiikkaa Krimin liittämiseksi Venäjään. | 30.7.2014 |
| 93. | Konstantin Valerevich MALOFEEV
  (Константин Валерьевич Малофеев) | Syntymäaika: 3.7.1974
  Syntymäpaikka: Puškino | Läheisessä yhteydessä ukrainalaisiin separatisteihin Ukrainan itäosassa ja Krimillä. ”Donetskin kansantasavallan””pääministerin” Borodain aikaisempi työnantaja. Tavannut ”Krimin tasavallan””pääministerin” Aksjonovin Krimin liittämisprosessin aikana. Ukrainan hallitus on käynnistänyt rikostutkinnan aineellisesta ja taloudellisesta tuesta, jota hänen väitetään antaneen separatisteille. Lisäksi hän antanut useita julkisia lausuntoja, jotka tukevat Krimin liittämistä ja Ukrainan yhdistämistä Venäjään. Totesi erityisesti kesäkuussa 2014, että ”koko Ukrainaa ei voi yhdistää Venäjään, mutta (Ukrainan) itäosan ehkä voi”.
  Tukee näin ollen toimillaan Ukrainan itäosan vakauden horjuttamista. | 30.7.2014 |
| 94. | Yuriy Valentinovich KOVALCHUK
  (Юрий Валентинович Ковальчук) | Syntymäaika: 25.7.1951
  Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari) | Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava. Ollut mukana perustamassa ns. Ozero Datšaa, joka on presidentti Putinin vaikutusvaltaisen lähipiirin osuustoiminnallinen yritys.
  Hyötyy yhteyksistään Venäjän päättäjiin. Bank Rossijan puheenjohtaja ja suurin osakkeenomistaja. Omisti vuonna 2013 n. 38 % kyseisestä pankista, jota pidetään Venäjän federaation johtavien virkamiesten henkilökohtaisena pankkina. Krimin laittoman liittämisen jälkeen Bank Rossija on avannut sivuliikkeitä Krimillä ja Sevastopolissa, mikä on lujittanut näiden alueiden yhdentämistä Venäjään.
  Lisäksi Bank Rossijalla on merkittäviä osuuksia National Media Groupissa, joka puolestaan valvoo tv-asemia, jotka tukevat aktiivisesti Ukrainan vakautta horjuttavaa Venäjän hallituksen politiikkaa. | 30.7.2014 |
| 95. | Nikolay Terentievich SHAMALOV
  (Николай Терентьевич Шамалов) | Syntymäaika: 24.1.1950
  Syntymäpaikka: Valko-Venäjä | Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava. Ollut mukana perustamassa ns. Ozero Datšaa, joka on presidentti Putinin vaikutusvaltaisen lähipiirin osuustoiminnallinen yritys.
  Hyötyy yhteyksistään Venäjän päättäjiin. Bank Rossijan toiseksi suurin osakkeenomistaja. Omisti vuonna 2013 n. 10 % kyseisestä pankista, jota pidetään Venäjän federaation johtavien virkamiesten henkilökohtaisena pankkina. Krimin laittoman liittämisen jälkeen Bank Rossija on avannut sivuliikkeitä Krimillä ja Sevastopolissa, mikä on lujittanut näiden alueiden yhdentämistä Venäjään.
  Lisäksi Bank Rossijalla on merkittäviä osuuksia National Media Groupissa, joka puolestaan valvoo tv-asemia, jotka tukevat aktiivisesti Ukrainan vakautta horjuttavaa Venäjän hallituksen politiikkaa. | 30.7.2014 |
| 96. | Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO
  (Александр Владимирович Захарченко) | Syntymäaika: 26.6.1976
  Syntymäpaikka: Donetsk | Hänestä tuli 7.8.2014”Donetskin kansantasavallan””pääministeri” Alexander Borodain tilalle. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 97. | Vladimir KONONOV/alias”Tsar”
  (Владимир Петровнч Кононов) | Syntymäaika: 14.10.1974
  Syntymäpaikka: Gorski | Hänestä tuli 14.8. ”Donetskin kansantasavallan””puolustusministeri” Igor Strelkovin/Girkinin tilalle. Tietojen mukaan hän on johtanut separatistitaistelijoiden divisioonaa Donetskissa huhtikuusta lähtien ja luvannut ”ratkaista Ukrainan sotilashyökkäyksen strategisen torjuntatehtävän”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 98. | Miroslav Vladimirovich RUDENKO
  (Мирослав Владимирович Руденко) | Syntymäaika: 21.1.1983
  Syntymäpaikka: Debaltsevo | Lähellä ”Donbasin kansanmiliisiä”. Hän on muun muassa todennut, että he jatkavat taisteluaan muualla maassa. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. ”Donetskin kansantasavallan parlamentin””kansanedustaja”. | 12.9.2014 |
| 99. | Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV,
  Gennadii Nikolaevich TSYPKALOV
  (Геннадий Николаевич ЦыПлаков) | Syntymäaika: 21.6.1973
  Syntymäpaikka: Rostovin alue (Venäjä) | Hänestä tuli ”Luhanskin kansantasavallan””pääministeri” Marat Bashirovin tilalle. Toimi aikaisemmin aktiivisesti kapinallisten kaakkoisessa armeijassa. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 101. | Oleg Vladimirovich BEREZA
  (Олег Владимирович Берëза) | Syntymäaika: 1.3.1977 | ”Donetskin kansantasavallan””sisäasianministeri”. Yhteydessä Vladimir Antyufeyeviin, joka on vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoimista”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 102. | Andrei Nikolaevich RODKIN
  (Андрей Николаевич Родкин) | Syntymäaika: 23.9.1976
  Syntymäpaikka: Moskova | ”Donetskin kansantasavallan” Moskovan-edustaja. Hän on lausunnoissaan puhunut muun muassa kapinallisjoukkojen valmiudesta käydä sissisotaa ja niiden Ukrainan asevoimilta anastamista asejärjestelmistä. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 103. | Aleksandr Akimovich KARAMAN
  (Александр Акимович Караман),
  Alexandru CARAMAN | Syntymäaika: 26.7.1956 tai 26.6.1956
  Syntymäpaikka: Cioburciu, Slobozian piiri, nykyisin Moldovan tasavalta | ”Donetskin kansantasavallan””sosiaaliasioista vastaava varapääministeri”. Yhteydessä Vladimir Antyufeyeviin, joka on vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoimista”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Venäjän varapääministerin Dmitri Rogozinin suojeluksessa. ”Donetskin kansantasavallan” ministerineuvoston hallintopäällikkö. | 12.9.2014 |
| 104. | Georgiy L'vovich MURADOV
  (Георгий Львович Мурадов) | Syntymäaika: 19.11.1954
  Syntymäpaikka: Košmes, Komin ASNT | Krimin ”varapääministeri” ja Krimin täysivaltainen edustaja presidentti Putinin luona. Muradovilla on ollut tärkeä rooli Venäjän institutionaalisen valvonnan vahvistamisessa Krimillä laittomasta liittämisestä alkaen. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 105. | Mikhail Sergeyevich SHEREMET
  (Михаил Сергеевич Шеремет) | Syntymäaika: 23.5.1971
  Syntymäpaikka: Džankoi | Krimin niin sanottu ”ensimmäinen varapääministeri”. Hänellä oli keskeinen asema Krimin yhdistymisestä Venäjään 16.3. pidetyn kansanäänestyksen järjestämisessä ja toimittamisessa. Kansanäänestyksen aikaan hän johti tietojen mukaan Moskovan-mielisiä ”itsepuolustusjoukkoja” Krimillä. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 12.9.2014 |
| 106. | Yuri Leonidovich VOROBIOV
  (Юрий Леонидович Воробьев) | Syntymäaika: 2.2.1948
  Syntymäpaikka: Krasnojarsk | Venäjän federaation liittoneuvoston varapuhemies. Kannatti 1.3.2014 julkisesti liittoneuvostossa venäläisten joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Myöhemmin hän äänesti asiaa koskevan asetuksen puolesta. | 12.9.2014 |
| 107. | Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY
  (Владимир Вольфович Жириновски) | Syntymäaika: 25.4.1946
  Syntymäpaikka: Alma-Ata, Kazakstanin SNT | Valtionduuman neuvoston jäsen; LDPR-puolueen johtaja. Tuki aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. On aktiivisesti vaatinut Ukrainan jakamista. Allekirjoitti johtamansa LDPR-puolueen puolesta sopimuksen ”Donetskin kansantasavallan” kanssa. | 12.9.2014 |
| 108. | Vladimir Abdualiyevich VASILYEV
  (Васильев Владимир Абдуалиевич) | Syntymäaika: 11.8.1949
  Syntymäpaikka: Klin | Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 109. | Viktor Petrovich VODOLATSKY
  (Виктор Петрович Водолацкий) | Syntymäaika: 19.8.1957
  Syntymäpaikka: Stefanidin Dar, Rostovin alue | Venäläisten ja ulkomaisten kasakkajoukkojen unionin puheenjohtaja (”ataman”) ja valtionduuman varajäsen. Kannatti Krimin liittämistä ja myönsi venäläisten kasakoiden osallistuneen aktiivisesti Ukrainan konfliktiin Moskovan tukemien separatistien rinnalla. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 110. | Leonid Ivanovich KALASHNIKOV
  (Леонид Иванович Калашников) | Syntymäaika: 6.8.1960
  Syntymäpaikka: Stepnoi Dvorets | Valtionduuman ulkoasiankomitean ensimmäinen varapuheenjohtaja. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 111. | Vladimir Stepanovich NIKITIN
  (Владимир Степанович Никитин) | Syntymäaika: 5.4.1948
  Syntymäpaikka: Opotška | Entinen ensimmäinen varapuheenjohtaja suhteita IVY-maihin, Euraasian integraatiota ja yhteyksiä maanmiehiin käsittelevässä valtionduuman komiteassa. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 112. | Oleg Vladimirovich LEBEDEV
  (Олег Владимирович Лебедев) | Syntymäaika: 21.3.1964
  Syntymäpaikka: Rudnyi, Kostanain alue, Kazakstanin SNT | Ensimmäinen varapuheenjohtaja suhteita IVY-maihin, Euraasian integraatiota ja yhteyksiä maanmiehiin käsittelevässä valtionduuman komiteassa. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 113. | Ivan Ivanovich MELNIKOV
  (Иван Иванович Мельников) | Syntymäaika: 7.8.1950
  Syntymäpaikka: Bogoroditsk | Valtionduuman ensimmäinen varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 114. | Igor Vladimirovich LEBEDEV
  (Игорь Владимирович Лебедев) | Syntymäaika: 27.9.1972
  Syntymäpaikka: Moskova | Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 115. | Nikolai Vladimirovich LEVICHEV
  (Николай Владимирович Левичев) | Syntymäaika: 28.5.1953
  Syntymäpaikka: Puškin | Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 116. | Svetlana Sergeevna ZHUROVA
  (Светлана Сергеевна Журова) | Syntymäaika: 7.1.1972
  Syntymäpaikka: Pavlovo-na-Neve | Valtionduuman ulkoasiankomitean ensimmäinen varapuheenjohtaja. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 117. | Aleksey Vasilevich NAUMETS
  (Алексей Васильевич Haумец) | Syntymäaika: 11.2.1968 | Venäjän armeijan kenraalimajuri. Hän on 76. maahanlaskudivisioonan komentaja, joka on ollut osallisena Venäjän sotilaallisessa läsnäolossa Ukrainan alueella, varsinkin Krimin laittoman liittämisen aikana. | 12.9.2014 |
| 118. | Sergey Viktorovich CHEMEZOV
  (Сергей Викторович Чемезов) | Syntymäaika: 20.8.1952
  Syntymäpaikka: Tšeremhovo | Kuuluu presidentti Putinin läheisiin liittolaisiin. He molemmat olivat Dresdeniin lähetettyjä KGB:n upseereita. ”Yhdistyneen Venäjän” ylimmän neuvoston jäsen. Hyötynyt yhteyksistään Venäjän presidenttiin ja päässyt korkeisiin asemiin valtiojohtoisissa yrityksissä. Johtaa Rostec-konglomeraattia, joka on Venäjän johtava valtiojohtoinen puolustus- ja teollisuustuotantoyritys. Venäjän hallituksen päätöksen johdosta Rostecin tytäryhtiö Technopromexport suunnittelee rakentavansa energialaitoksia Krimille ja tukee näin sen integraatiota Venäjän federaatioon.
  Lisäksi Rostecin tytäryhtiö Rosoboronexport on tukenut Krimin puolustusalan yritysten yhdistämistä Venäjän puolustusteollisuuteen ja vahvistanut näin Krimin laitonta liittämistä Venäjän federaatioon. | 12.9.2014 |
| 119. | Alexander Mikhailovich BABAKOV
  (Aлександр Михайлович Бабаков) | Syntymäaika: 8.2.1963
  Syntymäpaikka: Chișinău | Valtionduuman jäsen, Venäjän federaation sotilaallis-teollisen kompleksin kehittämissäännöksiä käsittelevän valtionduuman valiokunnan puheenjohtaja. ”Yhdistyneen Venäjän” näkyvä jäsen ja liikemies, jolla on huomattavia investointeja Ukrainassa ja Krimillä.
  Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 12.9.2014 |
| 120. | Serhiy KOZYAKOV (alias Sergey Kozyakov)
  Сергей Козьяков | Syntymäaika: 29.9.1982 | ”Luhanskin keskusvaalilautakunnan johtajana” vastuussa ”vaalien” järjestämisestä 2.11.2014”Luhanskin kansantasavallassa”. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä järjestäessään laittomat ”vaalit” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 121. | Oleg Konstantinovich AKIMOV alias Oleh AKIMOV
  (Олег Константинович Акимов) | Syntymäaika: 15.9.1981
  Syntymäpaikka: Luhansk | ”Luhanskin talousunionin” edustaja ”Luhanskin kansantasavallan””kansallisneuvostossa”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Luhanskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 122. | Larisa Leonidovna AIRAPETYAN alias Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN tai Larysa AIRAPETYAN
  (Лариса Леонидовна Айрапетян) | Syntymäaika: 21.2.1970 | ”Luhanskin kansantasavallan””terveysministeri”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Luhanskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään.
  Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 123. | Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO alias Yuriy SIVOKONENKO, Yury SIVOKONENKO, Yury SYVOKONENKO
  (Юрий Викторович Сивоконенко) | Syntymäaika: 7.8.1957
  Syntymäpaikka: Donetsk | ”Donetskin kansantasavallan””parlamentin” jäsen, joka työskentelee Donbasin Berkutin veteraanien liitossa. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Donetskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 124. | Aleksandr Igorevich KOFMAN alias Oleksandr KOFMAN
  (Александр Игоревич Кофман) | Syntymäaika: 30.8.1977
  Syntymäpaikka: Makijivka (Donetskin alue) | ”Donetskin kansantasavallan””ulkoministeri” ja ”parlamentin””ensimmäinen varapuhemies”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä laittomissa ”vaaleissa””Donetskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.
  Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 125. | Ravil Zakarievich KHALIKOV
  (Равиль Закариевич Халиков) | Syntymäaika: 23.2.1969
  Syntymäpaikka: Belozeren kylä, Romodanovon piiri, SNTL | ”Donetskin kansantasavallan””ensimmäinen varapääministeri” ja entinen ”yleinen syyttäjä”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 126. | Dmitry Aleksandrovich SEMYONOV,
  Dmitrii Aleksandrovich SEMENOV
  (Дмитрий Александрович Семенов) | Syntymäaika: 3.2.1963
  Syntymäpaikka: Moskova | ”Luhanskin kansantasavallan””varainhoidosta vastaava varapääministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 127. | Oleg BUGROV
  (Олег Бугров) | Syntymäaika: 29.8.1969 | Entinen ”Luhanskin kansantasavallan””puolustusministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja horjuttavat entisestään Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 128. | Lesya LAPTEVA
  (Леся Лаптева) | | Entinen ”Luhanskin kansantasavallan””koulutus-, tiede-, kulttuuri- ja uskontoministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 129. | Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV
  (alias Yevhen Eduardovych Mychaylov)
  (Евгений Здуардович Михайлов) | Syntymäaika: 17.3.1963
  Syntymäpaikka: Arkangeli | ”Donetskin kansantasavallan””hallitusasioiden hallintopäällikkö”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 132. | Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO alias Vladislav Nykolayevich DEYNEGO
  (Владислав Николаевич Дейнего) | Syntymäaika: 12.3.1964 | ”Luhanskin kansantasavallan””kansanneuvoston””varajohtaja”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 29.11.2014 |
| 133. | Pavel DREMOV alias Batya
  (Павел Леонидович ДРËМОВ),
  Pavlo Leonidovych DRYOMOV
  (Павло Леонщович Дрьомов) | Syntymäaika: 22.11.1976
  Syntymäpaikka: Stahanov | Komentaja ”ensimmäisessä kasakkarykmentissä”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.
  Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 134. | Alexey MILCHAKOV alias Fritz, Serbian
  (Алексей МИЛЬЧАКОВ) | Syntymäaika: 30.4.1991 tai 30.1.1991
  Syntymäpaikka: Pietari | Komentaja ”Rusich”-yksikössä, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.
  Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 135. | Arseny PAVLOV alias Motorola
  ApcéHий Сергеевич ПÁВЛОВ (alias Моторoла) | Syntymäaika: 2.2.1983
  Syntymäpaikka: Uhta, Komi | Komentaja ”Sparta-pataljoonassa”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.
  Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 136. | Mikhail Sergeevich TOLSTYKH alias Givi
  (Михаил Сергеевич Толстых) | Syntymäaika: 19.7.1980
  Syntymäpaikka: Ilovaisk | Komentaja ”Somali-pataljoonassa”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.
  Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 137. | Eduard Aleksandrovich BASURIN
  (Здуард Александрович Басурин) | Syntymäaika: 27.6.1966 tai 21.6.1966
  Syntymäpaikka: Donetsk | ”Donetskin kansantasavallan” puolustusministeriön ”apulaiskomentaja”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 138. | Alexandr SHUBIN
  Александр Васильевич ШУБИН | Syntymäaika: 20.5.1972 tai 30.5.1972
  Syntymäpaikka: Luhansk | Laittoman ”Luhanskin kansantasavallan” niin sanottu ”oikeusministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 139. | Sergey Anatolievich LITVIN
  (Сергей Анатольевич Литвин) | Syntymäaika: 2.7.1973 | ”Luhanskin kansantasavallan” ministerineuvoston ”varapuheenjohtaja”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 141. | Ekaterina FILIPPOVA
  Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА | Syntymäaika: 20.11.1988
  Syntymäpaikka: Krasnoarmeisk | ”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”oikeusministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 142. | Aleksandr TIMOFEEV
  Александр ТИМОФЕЕВ | Syntymäaika: 27.1.1974 | ”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”budjettiministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 143. | Evgeny Vladimirovich MANUILOV
  (Евгений Владимирович Мануйлов) | Syntymäaika: 5.1.1967 | ”Luhanskin kansantasavallan” niin sanottu ”budjettiministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 144. | Viktor YATSENKO
  (Виктор ЯЦЕНКО) | Syntymäaika: 22.4.1985
  Syntymäpaikka: Herson | ”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”viestintäministeri”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 146. | Zaur ISMAILOV
  (Заур Исмаилов Рауфович) | Syntymäaika: 25.7.1978 (tai 23.3.1975)
  Syntymäpaikka: Krasnyi Luh, Vorošilovgrad, Luhansk | ”Luhanskin kansantasavallan””johtava syyttäjäviranomainen”.
  Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| 147. | Anatoly Ivanovich ANTONOV
  (Анатолий Иванович Антонов) | Syntymäaika: 15.5.1955
  Syntymäpaikka: Omsk | Apulaispuolustusministeri. Tässä tehtävässään on ollut tukemassa venäläisten joukkojen sijoittamista Ukrainaan.
  Venäjän puolustusministeriön nykyisen rakenteen perusteella hän osallistuu tässä tehtävässään Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä politiikat uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 16.2.2015 |
| 148. | Arkady Viktorovich BAKHIN
  (Аркадий Викторович Бахин) | Syntymäaika: 8.5.1956
  Syntymäpaikka: Kaunas, Liettua | Ensimmäinen varapuolustusministeri. Tässä tehtävässään on ollut tukemassa venäläisten joukkojen sijoittamista Ukrainaan.
  Venäjän puolustusministeriön nykyisen rakenteen perusteella hän osallistuu tässä tehtävässään Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä politiikat uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. | 16.2.2015 |
| 149. | Andrei Valeryevich KARTAPOLOV
  (Андрей Валерьевич Картaпoлoв) | Syntymäaika: 9.11.1963
  Syntymäpaikka: DDR | Venäjän federaation asevoimien pääesikunnan pääoperaatio-osaston johtaja ja pääesikunnan apulaispäällikkö. Molemmissa tehtävissään hän osallistuu aktiivisesti venäläisten joukkojen Ukrainassa harjoittaman sotilaallisen toiminnan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.
  Pääesikunnan vahvistetun toiminnan perusteella hän valvoo operatiivisesti asevoimia ja siten osallistuu aktiivisesti Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä uhkaavan Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. | 16.2.2015 |
| 150. | Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON
  (Иосиф Дaвьιдoвич Кобзон) | Syntymäaika: 11.9.1937
  Syntymäpaikka: Tšasov Jar, Ukraina | Valtionduuman jäsen.
  Vieraili ”Donetskin kansantasavallassa” ja antoi vierailullaan separatisteja tukevia lausuntoja. Hänet nimitettiin myös ”Donetskin kansantasavallan” kunniakonsuliksi Venäjän federaatiossa.
  Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 16.2.2015 |
| 151. | Valery Fedorovich RASHKIN
  (Валерий Фëдoрoвич Рашкин) | Syntymäaika: 14.3.1955
  Syntymäpaikka: Žilino, Kaliningradin alue | Kansallisuuskysymyksiä käsittelevän valtionduuman valiokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja.
  Hän on perustanut kansalaisliikkeen ”Krasnaja Moskva – Punaisen Moskovan isänmaallinen rintama-apu”, joka on järjestänyt separatisteja tukevia julkisia mielenosoituksia, ja tukenut siten Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentäviä toimia. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”. | 16.2.2015 |

II

Korvataan päätöksen 2014/145/YUTP liitteessä olevat seuraavia henkilöitä ja yhtä yhteisöä koskevat merkinnät seuraavasti:

Henkilöt

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Sergey Valeryevich AKSYONOV,

Sergei Valerievich AKSENOV (Сер Валерьевич AKCëHOB),

Serhiy Valeriyovych AKSYONOV (Сергiй Валерiйович Аксьонов)

Syntymäaika: 26.11.1972

Syntymäpaikka: Beltsy (Bălţi), nykyisin Moldovan tasavalta

Aksyonov valittiin ”Krimin pääministeriksi” Krimin korkeimmassa neuvostossa 27.2.2014 venäläismielisten aseistettujen miesten läsnä ollessa. Oleksandr Turchynov julisti 1.3.2014 hänen ”valitsemisensa” perustuslain vastaiseksi. Aksyonov vaikutti aktiivisesti 16.3.2014 pidettäväksi aiotun ”kansanäänestyksen” järjestämiseksi. Hän on 9.10.2014 lähtien ollut ”Krimin tasavallan””johtaja”.

Venäjän valtionduuman puheenjohtajiston jäsen.

17.3.2014

2.

Vladimir Andreevich Konstantinov

(Владимир Андреевич Константинов)

Syntymäaika: 19.11.1956

Syntymäpaikka: Vladimirovka (Vladimirovca), Slobozian alue, Moldovan neuvostotasavalta (nykyinen Moldovan tasavalta) tai

Bogomol, Moldovan SNT

Krimin autonomisen tasavallan korkeimman neuvoston puhemiehenä Konstantinov oli merkittävässä roolissa korkeimman neuvoston päättäessä ”kansanäänestyksestä” Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan ja kehotti äänestäjiä äänestämään Krimin itsenäisyyden puolesta.

17.3.2014

3.

Rustam Ilmirovich Temirgaliev

(Рустам Ильмирович Темиргалиев)

Syntymäaika: 15.8.1976

Syntymäpaikka: Ulan-Ude, Burjatian ASNT

(Neuvostoliitto)

Entisenä Krimin ministerineuvoston varapuheenjohtajana Temirgaliev oli merkittävässä roolissa korkeimman neuvoston päättäessä ”kansanäänestyksestä” Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan. Hän puolsi aktiivisesti Krimin liittymistä Venäjän federaatioon.

17.3.2014

4.

Denis Valentinovich Berezovskiy

(Денис Валентинович Березовский)

Syntymäaika: 15.7.1974

Syntymäpaikka: Kharkiv, Ukrainan SNT

Berezovskiy nimitettiin 1.3.2014 Ukrainan laivaston komentajaksi, mutta vannoi sen jälkeen Krimin asevoimien valan, mikä on hänen Ukrainan laivastolle antamansa valan vastaista.

Hänet nimitettiin tämän jälkeen Venäjän federaation Mustanmeren laivaston apulaiskomentajaksi.

17.3.2014

5.

Aleksei Mikhailovich Chaliy

(Алексей Михайлович Чалый)

Syntymäaika: 13.6.1961

Syntymäpaikka: Moskova tai Sevastopol

Chaliy julistettiin 23.2.2014 torikokouksessa ”Sevastopolin kaupunginjohtajaksi”, ja hän hyväksyi tämän ”valinnan”. Hän kampanjoi aktiivisesti sen puolesta, että Sevastopolista tulisi Venäjän federaation erillinen yksikkö 16.3.2014 pidettäväksi aiotun kansanäänestyksen jälkeen. Hän allekirjoitti Venäjän sopimuksen Krimin tasavallan hyväksymisestä. Sevastopolin kaupungin lakiasäätävän kokouksen puhemies.

17.3.2014

6.

Pyotr Anatoliyovych Zima

(Пётр Анатольевич Зима)

Syntymäaika: 29.3.1965

”Pääministeri” Aksyonov nimitti Ziman 3.3.2014 Krimin turvallisuuspalvelun (SBU) uudeksi päälliköksi, ja hän hyväksyi tämän nimityksen. Hänelle annettiin asiaankuuluvat tiedot, mukaan lukien pääsy Venäjän turvallisuuspalvelun tietokantaan. Tähän kuului tietoja Euro-Maidan-aktivisteista ja Krimin ihmisoikeuksien puolustajista. Hänellä oli merkittävä rooli estettäessä Ukrainan viranomaisia valvomasta Krimin aluetta. Entiset Krimin SBU-virkamiehet vaativat 11.3.2014 itsenäisen Krimin turvallisuuspalvelun perustamista.

17.3.2014

7.

Yuriy Gennadyevich Zherebtsov

(Юрий Геннадиевич Жеребцов)

Syntymäaika: 19.11.1969

Syntymäpaikka: Izmail, Odessan alue, Ukrainan SNT tai Odessa

Krimin korkeimman neuvoston puhemiehen neuvonantaja, eräs 16.3.2014 pidetyn, Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan suunnatun ”kansanäänestyksen” johtavista järjestäjistä. ”Krimin tasavallan” kansankamarin jäsen.

17.3.2014

8.

Sergey Pavlovych Tsekov

(Сергей Павлович Цеков)

Syntymäaika: 29.9.1953 tai 23.9.1953

Syntymäpaikka: Simferopol

Korkeimman neuvoston varapuhemiehenä Tsekov käynnisti Sergey Aksyonovin kanssa Krimin autonomisen tasavallan hallituksen erottamisen. Hän otti tähän tehtävään mukaan Vladimir Konstantinovin uhaten häntä erottamisella. Hän tunnusti julkisesti, että Krimin parlamentin jäsenet olivat alkuunpanijoita pyydettäessä venäläisiä sotilaita ottamaan haltuunsa Krimin korkein neuvosto. Hän oli yksi ensimmäisistä Krimin johtajista, jotka vaativat julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

Venäjän federaation liittoneuvoston ”Krimin tasavaltaa” edustava jäsen.

17.3.2014

9.

Ozerov, Viktor Alekseevich

(Виктор Алексеевич Озеров)

Syntymäaika: 5.1.1958

Syntymäpaikka: Abakan, Khakassia

Venäjän federaation liittoneuvoston turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan puheenjohtaja.

1.3.2014 Ozerov tuki liittoneuvoston turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan puolesta julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

10.

Dzhabarov, Vladimir Michailovich

(Владимир Михайлович Джабаров)

Syntymäaika: 29.9.1952

Venäjän federaation liittoneuvoston kansainvälisten asioiden valiokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja.

1.3.2014 Dzhabarov tuki liittoneuvoston kansainvälisten asioiden valiokunnan puolesta julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

11.

Klishas, Andrei Aleksandrovich

(Андрей Александрович Клишас)

Syntymäaika: 9.11.1972

Syntymäpaikka: Sverdlovsk

Venäjän federaation liittoneuvoston perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja.

1.3.2014 Klishas tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Julkisissa lausunnoissa hän pyrki perustelemaan Venäjän sotilaallista väliintuloa Ukrainassa väittämällä, että Ukrainan presidentti kannattaa Krimin viranomaisten Venäjän federaation presidentille esittämää vetoomusta tarjota kaikenkattavaa apua Krimin kansalaisten puolustamiseksi.

17.3.2014

12.

Ryzhkov, Nikolai Ivanovich

(Николай Иванович Рыжков)

Syntymäaika: 28.9.1929

Syntymäpaikka: Dyleevka, Donetskin alue, Ukrainan SNT

Venäjän federaation liittoneuvoston federaatioasioiden, aluepolitiikan ja pohjoisten alueiden asioiden valiokunnan jäsen.

1.3.2014 Ryzhkov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

13.

Bushmin, Evgeni Viktorovich

(Евгений Викторович Бушмин)

Syntymäaika: 4.10.1958

Syntymäpaikka: Lopatino, Sergatšin alue, Venäjän SFNT

Venäjän federaation liittoneuvoston varapuhemies.

1.3.2014 Bushmin tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

14.

Totoonov, Aleksandr Borisovich

(Александр Борисович Тотоонов)

Syntymäaika: 3.4.1957

Syntymäpaikka: Ordžonikidze, Pohjois-Ossetia

Venäjän federaation liittoneuvoston kulttuuri-, tiede- ja tietovaliokunnan jäsen.

1.3.2014 Totoonov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

15.

Panteleev, Oleg Evgenevich

(Олег Евгеньевич Пантелеев)

Syntymäaika: 21.7.1952

Syntymäpaikka: Žitnikovskoje, Kurganin alue

Liittoneuvoston parlamentaaristen asioiden valiokunnan entinen ensimmäinen varapuheenjohtaja.

1.3.2014 Ryzhkov tuki julkisesti liittoneuvostossa Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

17.3.2014

16.

Mironov, Sergei Mikhailovich

(Сергей Михайлович Миронов)

Syntymäaika: 14.2.1953

Syntymäpaikka: Puškin, Leningradin alue

Valtionduuman neuvoston jäsen duuman Oikeudenmukainen Venäjä -ryhmittymän johtaja.

Teki aloitteen laiksi, jonka mukaan Venäjän federaatiolla on lupa liittää alueeseensa Venäjän kansalaisten suojelemiseksi vieraan valtion alueita ilman kyseisen valtion suostumusta tai kansainvälisellä sopimuksella annettua valtuutusta.

17.3.2014

17.

Zheleznyak, Sergei Vladimirovich

(Сергей Владимирович Железняк)

Syntymäaika: 30.7.1970

Syntymäpaikka: Pietari (ent. Leningrad)

Venäjän federaation valtionduuman varapuheenjohtaja.

Tukee aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. Hän johti henkilökohtaisesti mielenosoitusta, jolla tuettiin Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa.

17.3.2014

18.

Slutski, Leonid Eduardovich

(Леонид &#x042D;дуардович Слуцкий)

Syntymäaika: 4.1.1968

Syntymäpaikka: Moskova

Venäjän federaation valtionduuman IVY-valiokunnan puheenjohtaja (LDPR:n jäsen).

Tukee aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään.

17.3.2014

19.

Vitko, Aleksandr Viktorovich

(Александр Викторович Витко)

Syntymäaika: 13.9.1961

Syntymäpaikka: Vitebsk (Valko-Venäjän SNT)

Mustanmeren laivaston komentaja vara-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta.

17.3.2014

20.

Sidorov, Anatoliy Alekseevich

(Анатолий Алексеевич Сидоров)

Syntymäaika: 2.7.1958

Syntymäpaikka: Siva, Permin alue, SNTL

Komentaja, Venäjän läntinen sotilasalue, jonka yksikköjä on lähetetty Krimille. Osittain vastuussa Ukrainan suvereniteettia heikentävästä Venäjän sotilaallisesta läsnäolosta Krimillä. Auttoi Krimin viranomaisia estämään julkisia mielenosoituksia, joissa vastustettiin toimia, jotka liittyivät kansanäänestykseen ja alueen liittämiseen Venäjään.

17.3.2014

21.

Galkin, Viktorovich Aleksandr

(Александр Викторович Галкин)

Syntymäaika: 22.3.1958

Syntymäpaikka: Ordžonikidze, Pohjois-Ossetian ASNT

Venäjän eteläinen sotilasalue, jonka joukkoja on Krimillä; Mustanmeren laivasto kuuluu Galkinin komentoon; joukkojen siirtyminen Krimille on tapahtunut suurelta osin eteläisen sotilasalueen kautta.

Venäjän eteläisen sotilasalueen komentaja. Eteläisen sotilasalueen joukkoja on lähetetty Krimille. Osittain vastuussa Ukrainan suvereniteettia heikentävästä Venäjän sotilaallisesta läsnäolosta Krimillä. Auttoi Krimin viranomaisia estämään julkisia mielenosoituksia, joissa vastustettiin toimia, jotka liittyivät kansanäänestykseen ja alueen liittämiseen Venäjään. Lisäksi Mustanmeren laivasto kuuluu eteläisen sotilasalueen valvontaan.

17.3.2014

22.

Rogozin, Dmitry Olegovich

(Дмитрий Олегович Рогозин)

Syntymäaika: 21.12.1963

Syntymäpaikka: Moskova

Venäjän federaation varapääministeri. Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

21.3.2014

23.

Glazyev, Yurievich Sergey

(Сергей Юрьевич Глазьев)

Syntymäaika: 1.1.1961

Syntymäpaikka: Zaporožje, (Ukrainan SNT)

Venäjän federaation presidentin neuvonantaja. Vaati julkisesti Krimin liittämistä Venäjään.

21.3.2014

24.

Matviyenko, Valentina Ivanova (o.s. Tyutina)

(Валентина Ивановна Матвиенко (o.s. Тютина))

Syntymäaika: 7.4.1949

Syntymäpaikka: Shepetovka, Hmelnitskin (Kamenets-Podolski) alue (Ukrainan SNT)

Liittoneuvoston puhemies. Tuki 1.3.2014 liittoneuvostossa julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan.

21.3.2014

25.

Naryshkin, Sergei Evgenevich

(Сергей Евгеньевич Нарышкин)

Syntymäaika: 27.10.1954

Syntymäpaikka: Pietari (ent. Leningrad)

Valtionduuman puhemies. Tuki julkisesti Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Tuki julkisesti Venäjän ja Krimin jälleenyhdistämissopimusta ja asiaan liittyvää liittovaltion perustuslakia.

21.3.2014

26.

Dmitry Konstantinovich KISELYOV,

Dmitrii Konstantinovich KISELEV

(Дмитрий Константинович Киселёв)

Syntymäaika: 26.4.1954

Syntymäpaikka: Moskova

Nimitetty presidentin asetuksella 9.12.2013 Venäjän liittovaltion uutistoimiston ”Rossiya Segodnyan” päälliköksi.

Venäjän joukkojen lähettämistä Ukrainaan tukevan hallituksen propagandan keskeinen levittäjä.

21.3.2014

27.

Nosatov, Alexander Mihailovich

(Александр Михайлович Носатов)

Syntymäaika: 27.3.1963

Syntymäpaikka: Sevastopol (Ukrainan SNT)

Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta.

21.3.2014

28.

Kulikov, Valery Vladimirovich

(Валерий Владимирович Куликов)

Syntymäaika: 1.9.1956

Syntymäpaikka: Zaporožje (Ukrainan SNT)

Mustanmeren laivaston apulaiskomentaja, kontra-amiraali.

Vastuussa Ukrainan suvereenia aluetta vallanneiden Venäjän joukkojen komentamisesta.

21.3.2014

29.

Surkov, Vladislav Yurievich

(Владислав Юрьевич Сурков)

Syntymäaika: 21.9.1964,

Syntymäpaikka: Solntsevo, Lipetskin alue

Venäjän federaation presidentin avustaja. Hän valmisteli ja järjesteli aktiivisesti Krimillä toteutettua prosessia, jossa paikallisia krimiläisiä yhteisöjä yllytettiin järjestämään Ukrainan Krimillä toimivien viranomaisten vastaisia toimia.

21.3.2014

30.

Mikhail Grigorievich Malyshev

(Михаил Григорьевич Малышев)

Syntymäaika: 10.10.1955

Syntymäpaikka: Simferopol, Krim

Krimin vaalilautakunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin kansanäänestyksen hallinnoinnista. Venäjän järjestelmän mukaan vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta.

21.3.2014

31.

Valery Kirillovich Medvedev

(Валерий Кириллович Медведев)

Syntymäaika: 21.8.1946

Syntymäpaikka: Shmakovka, Primorskin alue

Sevastopolin vaalilautakunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin kansanäänestyksen hallinnoinnista. Venäjän järjestelmän mukaan vastuussa kansanäänestyksen tulosten allekirjoittamisesta.

21.3.2014

32.

kenr.ltn. Igor Nikolaevich (Mykolayovich) Turchenyuk

(Игорь Николаевич Турченюк)

Syntymäaika: 5.12.1959

Syntymäpaikka: Osh, Kirgisian SNT

Krimille lähetettyjen venäläisten joukkojen tosiasiallinen komentaja (Venäjä käyttää joukoista virallisesti yhä nimitystä ”paikalliset itsepuolustusjoukot”). Eteläisen sotilasalueen apulaiskomentaja.

21.3.2014

33.

Elena Borisovna Mizulina (o.s. Dmitriyeva)

(Елена Борисовна Мизулина (born Дмитриева)

Syntymäaika: 9.12.1954

Syntymäpaikka: Bui, Kostroman alue

Valtionduuman varapuhemies. Aloitteentekijä ja tukija Venäjän viimeaikaisissa lainsäädäntöehdotuksissa, joiden perusteella muiden maiden alueet voivat liittyä Venäjään ilman keskusviranomaistensa ennakkosuostumusta.

21.3.2014

34.

Dmitry Nikolayevich Kozak

(Дмитрий Николаевич Козак)

Syntymäaika: 7.11.1958

Syntymäpaikka: Bandurovo, Kirovogradin alue, Ukrainan SNT

Varapääministeri. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan Venäjän federaatioon integroinnin valvonnasta.

29.4.2014

35.

Oleg Yevgenyvich Belaventsev

(Олег Евгеньевич Белавенцев)

Syntymäaika: 15.9.1949

Syntymäpaikka: Moskova

Venäjän federaation presidentin täysivaltainen edustaja niin kutsutussa ”liittovaltion Krimin piirissä”, Venäjän turvallisuusneuvoston ei-vakituinen jäsen. Vastuussa Venäjän valtionpäämiehen perustuslaillisten oikeuksien täytäntöönpanosta liitetyn Krimin autonomisen tasavallan alueella.

29.4.2014

36.

Oleg Genrikhovich Savelyev

(Олег Генрихович Савельев)

Syntymäaika: 27.10.1965

Syntymäpaikka: Leningrad

Krimin asioiden ministeri. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan integroinnista Venäjän federaatioon.

29.4.2014

37.

Sergei Ivanovich Menyailo

(Сергей Иванович Меняйло)

Syntymäaika: 22.8.1960

Syntymäpaikka: Alagir, Pohjois-Ossetian

autonominen SNT, Venäjän SFNT

Ukrainan liitetyn Sevastopolin kaupungin kuvernööri.

29.4.2014

38.

Olga Fedorovna Kovitidi

(Ольга Фёдоровна Ковитиди)

Syntymäaika: 7.5.1962

Syntymäpaikka: Simferopol, Ukrainan SNT

Venäjän federaation neuvoston jäsen liitetystä Krimin autonomisesta tasavallasta.

29.4.2014

40.

Sergei Ivanovich Neverov

(Сергей Иванович Неверов)

Syntymäaika: 21.12.1961

Syntymäpaikka: Tashtagol, SNTL

Valtionduuman varapuhemies, Yhtenäinen Venäjä. Vastuussa liitetyn Krimin autonomisen tasavallan Venäjän federaatioon integrointia koskevan lain esittämisestä.

29.4.2014

41.

Igor Dmitrievich SERGUN

(Игорь Дмитриевич Сергун)

Syntymäaika: 28.3.1957

Syntymäpaikka: Podolsk, Moskovan alue

Tiedustelupäähallinto GRU:n johtaja, Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan varapäällikkö, kenraaliluutnantti. Vastuussa GRU:n henkilöstön toiminnasta Ukrainan itäosassa.

29.4.2014

42.

Valery Vasilevich Gerasimov

(Валерий Васильевич Герасимов)

Syntymäaika: 8.9.1955

Syntymäpaikka: Kazan

Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan päällikkö, Venäjän federaation ensimmäinen apulaispuolustusministeri, maavoimien kenraali. Vastuussa Venäjän joukkojen massiivisesta sijoittamisesta Ukrainan vastaiselle rajalle ja tilanteen liennyttämisen estymisestä.

29.4.2014

43.

German Prokopiv

”Luhanskin kaartin” aktiivinen johtaja. Osallistui turvallisuuspalvelun Luhanskin aluetoimiston rakennuksen valtaamiseen. Läheiset suhteet ”Kaakkoiseen armeijaan”.

29.4.2014

44.

Valeriy Dmitrievich Bolotov

(Валерий Дмитриевич Болотов)

Syntymäaika: 13.2.1970

Syntymäpaikka: Luhansk

Separatistiryhmä ”Kaakkoisen armeijan” johtajia. Ryhmä valtasi turvallisuuspalvelun Luhanskin alueen rakennuksen. Eläkkeellä oleva upseeri. Ennen rakennuksen valtausta hänen ja hänen kumppaniensa hallussa oli aseita, jotka oli ilmeisesti hankittu laittomasti Venäjältä ja paikallisilta rikollisryhmiltä.

29.4.2014

45.

Andriy Yevgenovych PURGIN

(Андрiй Eвгенович Пургiн),

Andrei Evgenevich PURGIN

(Андрей Евгеньевич Пургин)

Syntymäaika: 26.1.1972

Syntymäpaikka: Donetsk

”Donetskin tasavallan” entinen johtaja, aktiivinen osallistuja ja järjestäjä separatistisessa toiminnassa, Donetskin ”venäläisten turistien” toiminnan koordinaattori. ”Euraasian unionia koskevan Donbasin kansalaisaloitteen” perustajia. ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston””puheenjohtaja”.

29.4.2014

46.

Denys Volodymyrovych PUSHYLIN

(Денис Володимирович Пушилiн),

Denis Vladimirovich PUSHILIN

(Денис Владимирович Пушилин)

Syntymäaika: 9.5.1981 tai 9.5.1982

Syntymäpaikka: Makijivka (Donetskin alue)

”Donetskin kansantasavallan” johtajia. Osallistui aluehallintorakennuksen valtaamiseen ja hallussapitoon. Separatistien aktiivinen puolestapuhuja. ”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston””varapuheenjohtaja”.

29.4.2014

47.

Tsyplakov Sergey Gennadevich

Syntymäaika: 1.5.1983

Syntymäpaikka: Khartsyzsk, Donetskin alue

Ideologisesti radikaalin Donbasin kansanmiliisin johtajia. Osallistui aktiivisesti useiden valtion rakennusten valtaamiseen Donetskin alueella.

29.4.2014

48.

Igor Vsevolodovich Girkin

(Игорь Всеволодович Гиркин) alias Igor Strelkov (Ihor Strielkov)

Syntymäaika: 17.12.1970

Syntymäpaikka: Moskova

Kuuluu Venäjän federaation asevoimien yleisesikunnan tiedusteluosaston (GRU) henkilöstöön. Hän osallistui Slovianskin tapahtumiin. Hän on Krimin pääministeriksi julistautuneen Sergey Aksionovin avustaja turvallisuusasioissa. Novorossija-kansanliikkeen johtaja.

29.4.2014

49.

Vyacheslav Viktorovich Volodin

(Вячеслав Викторович Володин)

Syntymäaika: 4.2.1964

Syntymäpaikka: Aleksejevka, Saratovin alue

Venäjän presidentin kanslian ensimmäinen apulaishenkilöstöpäällikkö. Vastuussa Venäjän federaatioon liitetyn, Ukrainaan kuuluvan Krimin alueen poliittisen integroinnin valvonnasta.

12.5.2014

50.

Vladimir Anatolievich Shamanov

(Владимир Анатольевич Шаманов)

Syntymäaika: 15.2.1957

Syntymäpaikka: Barnaul

Venäjän maahanlaskujoukkojen komentaja, kenraalieversti. Johtavan asemansa vuoksi vastuussa Venäjän maahanlaskujoukkojen lähettämisestä Krimille.

12.5.2014

51.

Vladimir Nikolaevich Pligin

(Владимир Николаевич Плигин)

Syntymäaika: 19.5.1960

Syntymäpaikka: Ignatovo,

Vologodskin alue, SNTL.

Valtionduuman perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja. Vastuussa Krimin ja Sevastopolin liittämistä Venäjän federaatioon koskevan lainsäädännön hyväksymisen edistämisestä.

12.5.2014

52.

Petr Grigorievich JAROSH

(Петр Григорьевич Ярош)

Syntymäaika: 30.1.1971 tai 16.3.1966

Syntymäpaikka: Skvortsovon kylä, Simferopolin alue, Krim

Krimin federatiivisen maahanmuuttoviraston päällikkö. Vastuussa Venäjän passien järjestelmällisestä ja nopeutetusta myöntämisestä Krimin väestölle.

12.5.2014

53.

Oleg Grigorievich Kozyura

(Олег Григорьевич Козюра)

Syntymäaika: 19.12.1962

Syntymäpaikka: Zaporožje

Krimin federatiivisen maahanmuuttoviraston päällikkö. Vastuussa Venäjän passien järjestelmällisestä ja nopeutetusta myöntämisestä Sevastopolin asukkaille.

12.5.2014

54.

Viacheslav PONOMARIOV,

Vyacheslav Volodymyrovich PONOMARYOV

(В'ячеслав Володимирович Пономарьов),

Viacheslav Vladimirovich PONOMAREV

(Вячеслав Владимирович Пономарëв)

Syntymäaika: 2.5.1965

Syntymäpaikka: Slovjansk (Donetskin alue)

Julistautunut Slovjanskin kuvernööriksi (entinen). Vetosi Vladimir Putiniin, jotta tämä lähettäisi venäläisiä joukkoja suojelemaan kaupunkia ja myöhemmin pyysi tätä toimittamaan aseita. Ponomariovin miehet ovat osallistuneet kidnappauksiin (he sieppasivat Irma Kratin ja Vice Newsin toimittajan Simon Ostrovskyn. Molemmat vapautettiin myöhemmin. Ponomariovin miehet pitivät vangittuina Etyjin Wienin asiakirjan nojalla toimivia sotilastarkkailijoita). Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja.

12.5.2014

55.

Igor Nikolaevich Bezler

(Игорь Николаевич Безлер) alias Bes (paholainen)

Syntymäaika: 30.12.1965

Syntymäpaikka: Simferopol, Krim

Eräs Horlivkan puolisotilaallisten joukkojen johtajista. Otti valvontaansa Donetskin aluehallinnon rakennuksessa sijaitsevan Ukrainan-toimiston turvallisuusosaston, ja myöhemmin otti haltuunsa sisäministeriön aluetoimiston Horlivkan kaupungissa. Hänellä on suhteita Ihor Strielkoviin, jonka komennuksessa hän Ukrainan turvallisuuspalvelun mukaan osallistui Horlivkan kaupunginvaltuuston edustajan Volodymyr Rybakin murhaan.

12.5.2014

57.

Oleg TSARIOV,

Oleh Anatoliyovych TSAROV

(Олег Анатолтович Царьов),

Oleg Anatolevich TSAREV

(Олег Анатольевич Цаpëв)

Syntymäaika: 2.6.1970

Syntymäpaikka: Dnepropetrovsk

Ukrainan korkeimman neuvoston entinen jäsen. On siinä asemassa julkisesti vedonnut Ukrainan kaakkoisista alueista koostuvan ”Novorossijan federatiivisen tasavallan” perustamisen puolesta. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja.

12.5.2014

58.

Roman Viktorovich Lyagin

(Роман Викторович Лягин)

Syntymäaika: 30.5.1980,

Syntymäpaikka: Donetsk, Ukraina

”Donetskin kansantasavallan” keskusvaalilautakunnan päällikkö. Järjestänyt aktiivisesti 11. toukokuuta 2014 pidettyä, ”Donetskin kansantasavallan” itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä. Entinen ”työ- ja sosiaaliministeri”.

12.5.2014

59.

Aleksandr Sergeevich MALYKHIN,

Alexander Sergeevich MALYHIN

(Александр Сергеевич Малнхин)

Syntymäaika: 12.1.1981

”Luhanskin kansantasavallan” keskusvaalilautakunnan päällikkö. Järjesti aktiivisesti 11. toukokuuta 2014 pidettyä, ”Luhanskin kansantasavallan” itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä.

12.5.2014

60.

Natalia Vladimirovna Poklonskaya

(Наталья Владимировна Поклонская)

Syntymäaika: 18.3.1980

Syntymäpaikka: Mihailovka, Voroshilovgradin alue, Ukrainan SNT tai Yevpatoria, Ukrainan SNT

Krimin syyttäjäviranomainen. Panee aktiivisesti täytäntöön Krimin liittämistä Venäjään.

12.5.2014

61.

Igor Sergeievich Shevchenko

(Игорь Сергеевич Шевченко)

Syntymäpaikka: Sevastopol, Krim

Sevastopolin syyttäjäviranomainen. Panee aktiivisesti täytäntöön Sevastopolin liittämistä Venäjään.

12.5.2014

62.

Aleksandr Yurevich BORODAI

(Александр Юрьевич Бородай)

Syntymäaika: 25.7.1972

Syntymäpaikka: Moskova

Entisenä ”Donetskin kansantasavallan pääministerinä” vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista” (esim. totesi 8.7.2014, että joukkomme toteuttavat Ukrainan ”fasistien” vastaista erityisoperaatiota), ”Novorossijan liittoa” koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaja. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja.

12.7.2014

63.

Alexander KHODAKOVSKY,

Oleksandr Serhiyovych KHODAKOVSKIY

(Олександр Сергiйович Ходаковський),

Aleksandr Sergeevich KHODAKOVSKII

(Александр Сергеевич Ходаковский)

Syntymäaika: 18.12.1972

Syntymäpaikka: Donetsk

Entisenä ”Donetskin kansantasavallan turvallisuusministerinä” vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista turvallisuustoiminnoista. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia tai politiikkoja.

12.7.2014

64.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY

(Александр Александрович Калюсский)

Syntymäaika: 9.10.1975

Niin kutsuttu ”Donetskin kansantasavallan sosiaaliasioista vastaava de facto -varapääministeri”. Vastuussa niin kutsutun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

12.7.2014

65.

Alexander KHRYAKOV,

Aleksandr Vitalievich KHRYAKOV

(Александр Витальевич Хряков),

Oleksandr Vitaliyovych KHRYAKOV

(Олександр ВiTалiйович Хряков)

Syntymäaika: 6.11.1958

Syntymäpaikka: Donetsk

Entinen niin kutsuttu ”Donetskin kansantasavallan tiedotus- ja viestintäministeri”. Vastuussa niin kutsutun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistimyönteisistä propagandatoiminnoista.

12.7.2014

66.

Marat Faatovich BASHIROV

(Марат Фаатович Баширов)

Syntymäaika: 20.1.1964

Syntymäpaikka: Iževsk, Venäjän federaatio

Entinen niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan ministerineuvoston pääministeri”, vahvistettu 8.7.2014.

Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

12.7.2014

67.

Vasyl NIKITIN,

Vasilii Aleksandrovich NIKITIN

(Василий Александрович Никитин)

Syntymäaika: 25.11.1971

Syntymäpaikka: Shargun (Uzbekistan)

Niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan ministerineuvoston varapääministeri”, (ent. niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan pääministeri” ja ”Kaakkoisen armeijan” entinen tiedottaja).

Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

Vastuussa Kaakkoisen armeijan ilmoituksesta, jonka mukaan Ukrainan presidentinvaaleja ei voida toteuttaa ”Luhanskin kansantasavallassa” johtuen alueen ”uudesta” asemasta.

12.7.2014

68.

Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN

(Алексей Вячеславович Карякин)

Syntymäaika: 7.4.1980 tai 7.4.1979

Syntymäpaikka: Stahanov (Luhanskin alue)

Niin kutsuttu ”Luhanskin kansantasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtaja”.

Vastuussa ”korkeimman neuvoston” separatistisista ”hallitustoiminnoista”, vastuussa Venäjän federaatiolle esitetystä pyynnöstä tunnustaa ”Luhanskin kansantasavallan” itsenäisyys.

”Novorossijan liittoa” koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaja.

12.7.2014

69.

Yuriy Volodymyrovych IVAKIN

(Юрiй Володимирович Iвакiн),

Iurii Vladimirovich IVAKIN

(Юрий Владимирович Ивакин)

Syntymäaika: 13.8.1954

Syntymäpaikka: Perevalsk (Luhanskin alue)

Entisenä ”Luhanskin kansantasavallan sisäasiainministerinä” vastuussa ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

12.7.2014

70.

Igor PLOTNITSKY,

Igor Venediktovich PLOTNITSKII

(Игорь Венедиктович Плотницкий)

Syntymäaika: 24.6.1964 tai 25.6.1964 tai 26.6.1964

Syntymäpaikka: Luhansk (mahd. Kelmentsy, Tšernivtsin alue)

Entinen ”puolustusministeri” ja nykyinen ”Luhanskin kansantasavallan””johtaja”.

Vastuussa niin kutsutun ”Luhanskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoiminnoista”.

12.7.2014

71.

Nikolay KOZITSYN

Syntymäaika: 20.6.1956

Syntymäpaikka: Donetskin alue

Kasakkajoukkojen komentaja.

Vastuussa Ukrainan hallituksen joukkoja vastaan Ukrainan itäosassa taistelevien separatistien johtamisesta

12.7.2014

73.

Mikhail Efimovich FRADKOV

(Михаил Ефимович Фрадков)

Syntymäaika: 1.9.1950

Syntymäpaikka: Kurumotš, Kuibyševin alue

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; Venäjän federaation tiedustelupalvelun johtaja. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

74.

Nikolai Platonovich PATRUSHEV

(Николай Платонович Патрушев)

Syntymäaika: 11.7.1951

Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari)

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja sihteeri. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

75.

Aleksandr Vasilievich BORTNIKOV

(Александр Васильевич Бортников)

Syntymäaika: 15.11.1951

Syntymäpaikka: Perm

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen; Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) johtaja. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

76.

Rashid Gumarovich NURGALIEV

(Рашид Гумарович Нургалиев)

Syntymäaika: 8.10.1956

Syntymäpaikka: Žetikara, Kazakstanin neuvostotasavalta

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen ja apulaissihteeri. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

77.

Boris Vyacheslavovich GRYZLOV

(Борис Вячеславович Грызлов)

Syntymäaika: 15.12.1950

Syntymäpaikka: Vladivostok

Venäjän federaation turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen. Kansallisissa turvallisuusasioissa neuvovan ja niitä koordinoivan turvallisuusneuvoston jäsenenä oli mukana suunnittelemassa Venäjän hallituksen politiikkaa, joka uhkaa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

78.

Sergei Orestovoch BESEDA

(Сергей Орестович Беседа)

Syntymäaika: 17.5.1954

Venäjän federaation turvallisuuspalvelun (FSB) viidennen osaston komentaja.

FSB:n vanhempana virkamiehenä toimii päällikkönä osastossa, joka vastaa tiedusteluoperaatioiden ja kansainvälisen toiminnan valvonnasta.

25.7.2014

79.

Mikhail Vladimirovich DEGTYAREV

(Михаил Владимирович Дегтярëв)

Syntymäaika: 10.7.1981

Syntymäpaikka: Kuibyšev (Samara)

Valtionduuman jäsen.

Ilmoitti 23.5.2014 tunnustamattoman ”Donetskin kansantasavallan””de facto -suurlähetystön” avaamisesta Moskovassa. Osallistuu toimiin, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

80.

Ramzan Akhmadovitch KADYROV

(Рамзан Ахматович Кадыров)

Syntymäaika: 5.10.1976

Syntymäpaikka: Tsentaroi

Tšetšenian tasavallan presidentti. Antoi lausuntoja, jotka tukevat Krimin laitonta liittämistä ja Ukrainan aseellista kapinaa. Ilmoitti muun muassa 14.6.2014 tekevänsä kaikkensa tukeakseen Krimin elvyttämistä. Tässä yhteydessä sai mitalin ”Krimin vapauttamisesta” Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevältä päämieheltä tuesta, jota hän antoi Krimin laittomalle liittämiselle. Lisäksi 1.6.2014 ilmaisi valmiutensa lähettää pyydettäessä 74 000 tšetšenialaista vapaaehtoista Ukrainaan.

25.7.2014

81.

Alexander Nikolayevich TKACHYOV

(Александр Николаевич Ткачëв)

Syntymäaika: 23.12.1960

Syntymäpaikka: Vyselki, Krasnodarin alue

Krasnodarin alueen entinen kuvernööri.

Tässä yhteydessä sai mitalin ”Krimin vapauttamisesta” Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevältä päämieheltä tuesta, jota hän antoi Krimin laittomalle liittämiselle. Tässä tilaisuudessa Krimin autonomisen tasavallan virkaatekevä päämies sanoi Tkatšjovin kuuluneen ensimmäisiin, jotka ilmaisivat tukensa Krimin ”uusille johtajille”.

25.7.2014

82.

Pavel GUBAREV

(Павел Юрьевич Губарев)

Syntymäaika: 10.2.1983

Syntymäpaikka: Severodonetsk

Yksi ”Donetskin kansantasavallan” johtajiksi julistautuneista henkilöistä. Vaati Venäjän interventiota Ukrainan itäosassa, muun muassa venäläisten rauhanturvajoukkojen lähettämistä. On lähellä Igor Strelkovia/Girkiniä, joka on vastuussa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista. Gubarev vastaa separatistien asejoukkojen rekrytoinneista.

Vastuussa aluehallinnon rakennuksen valtauksesta Donetskissa venäläismyönteisten joukkojen kanssa. Julistautui ”kansan kuvernööriksi”.

Ollut pidätettynä Ukrainan alueellisen koskemattomuuden uhkaamisesta, sittemmin vapautettu, mutta jatkanut merkittävässä roolissa separatistisessa toiminnassa, joka heikentää Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

83.

Ekaterina Iurievna GUBAREVA

(Екатерина Юрьевна Губарева),

Katerina Yuriyovna GUBARIEVA

(Катерина Юрiйовнa Губарева)

Syntymäaika: 5.7.1983

Syntymäpaikka: Kakhovka (Hersonin alue)

Entisenä ”ulkoministerinä” oli vastuussa ”Donetskin kansantasavallan” puolustamisesta heikentäen näin Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Lisäksi hänen pankkitiliään käytetään laittomien separatistiryhmien rahoittamiseen. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja.

25.7.2014

84.

Fedor Dmitrievich BEREZIN

(Фëдор Дмитриевич Березин),

Fedir Dmitrovych BEREZIN

(Федiр Дмитрович Березiн)

Syntymäaika: 7.2.1960

Syntymäpaikka: Donetsk

Entinen ”Donetskin kansantasavallan””apulaispuolustusministeri”. On lähellä Igor Strelkovia/Girkiniä, joka on vastuussa Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Tukee edelleen aktiivisesti separatistien toimia ja politiikkoja.

25.7.2014

85.

Valery Vladimirovich KAUROV

Валерий Владимирович Кауров

Syntymäaika: 2.4.1956

Syntymäpaikka: Odessa

Julistautunut ”Novorossijan tasavallan” presidentiksi ja kehottanut Venäjää lähettämään joukkoja Ukrainaan. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

86.

Serhii Anatoliyovych ZDRILIUK

Сергей Анатольевич Здрнлюкv

Syntymäaika: 23.6.1972

Syntymäpaikka: Vinnytsian alue

Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä tai uhkaavista toimista vastuussa olevan Igor Strelkovin/Girkinin vanhempi avustaja. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

25.7.2014

87.

Vladimir ANTYUFEYEV

Владимир Антюфеев

(alias Vladimir SHEVTSOV, Vladimir Iurievici ANTIUFEEV, Vladimir Gheorghievici ALEXANDROV, Vadim Gheorghievici SHEVTSOV)

Syntymäaika: 19.2.1951

Syntymäpaikka: Novosibirsk

Entinen ”valtionturvallisuusministeri” Transnistrian separatistisella alueella. Entinen ”Donetskin kansantasavallan””varapääministeri”, joka vastasi turvallisuudesta ja lainvalvonnasta. Tässä ominaisuudessa vastasi niin sanotun ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisesta ”hallinnollisesta” toiminnasta.

25.7.2014

88.

Alexey Alexeyevich GROMOV

(Алексей Алексеевич Громов)

Syntymäaika: 31.5.1960

Syntymäpaikka: Zagorsk (Sergiev Posad)

Presidentin hallinnon ensimmäisenä apulaishenkilöstöpäällikkönä vastuussa venäläisen median ohjeistamisesta kannattamaan Ukrainan separatisteja ja Krimin liittämistä. Tukee näin ollen Ukrainan itäosan vakauden horjuttamista ja Krimin liittämistä.

30.7.2014

90.

Boris Alekseevich LITVINOV

(Борис Алексеевич Литвинов)

Syntymäaika: 13.1.1954

Syntymäpaikka: Dzeržinsk (Donetskin alue)

”Donetskin kansantasavallan””kansanneuvoston” jäsen ja ”korkeimman neuvoston” entinen puheenjohtaja, joka on ollut laatimassa politiikkaa ja järjestämässä laitonta ”kansanäänestystä”, joka johti ”Donetskin kansantasavallan” julistamiseen, mikä on vastoin Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja yhtenäisyyttä.

30.7.2014

91.

Sergey Vadimovich ABISOV

(Сергей Вадимович Абисов)

Syntymäaika: 27.11.1967

Syntymäpaikka: Simferopol, Krim

Hyväksyi Venäjän presidentin 5.5.2014 asetuksella nro 301 antaman nimityksensä ”Krimin tasavallan sisäministeriksi”, ja toimillaan ”sisäministerinä” on heikentänyt Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja yhtenäisyyttä.

30.7.2014

92.

Arkady Romanovich ROTENBERG,

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович Ротенберг)

Syntymäaika: 15.12.1951

Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari)

Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava ja entinen judoharjoituskumppani.

Luonut omaisuutensa presidentti Putinin toimikaudella. Hänen taloudellinen menestymisensä johtuu häntä tukeneiden keskeisten päätöksentekijöiden vaikutuksesta, varsinkin julkisten hankintasopimusten tekemisessä.

Hän on hyötynyt tiiviistä henkilökohtaisista suhteistaan Venäjän päätöksentekijöihin, kun Venäjän valtio tai valtionyhtiöt myönsivät hänelle tärkeitä sopimuksia. Hänen yhtiöilleen myönnettiin esimerkiksi useita erittäin tuottoisia sopimuksia Sotšin olympialaisten valmistelun yhteydessä.

Myös Stroigazmontaž-yhtiön omistaja. Kyseinen yhtiö on saanut valtiolta sopimuksen sillan rakentamisesta Venäjältä laittomasti liitettyyn Krimin autonomiseen tasavaltaan, mikä on lujittanut alueen yhdentämistä Venäjän federaatioon ja näin ollen heikentänyt edelleen Ukrainan alueellista koskemattomuutta.

Prosveštšenije-kustantamon hallituksen puheenjohtaja. Kustantamo toteutti ”Venäjän lapsille: osoite Krim” -hankkeen. Se on PR-kampanja, jonka tarkoituksena oli saada krimiläiset lapset vakuuttuneiksi siitä, että he ovat nyt Venäjällä asuvia Venäjän kansalaisia, ja tukemaan siten Venäjän hallituksen politiikkaa Krimin liittämiseksi Venäjään.

30.7.2014

93.

Konstantin Valerevich MALOFEEV

(Константин Валерьевич Малофеев)

Syntymäaika: 3.7.1974

Syntymäpaikka: Puškino

Läheisessä yhteydessä ukrainalaisiin separatisteihin Ukrainan itäosassa ja Krimillä. ”Donetskin kansantasavallan””pääministerin” Borodain aikaisempi työnantaja. Tavannut ”Krimin tasavallan””pääministerin” Aksjonovin Krimin liittämisprosessin aikana. Ukrainan hallitus on käynnistänyt rikostutkinnan aineellisesta ja taloudellisesta tuesta, jota hänen väitetään antaneen separatisteille. Lisäksi hän antanut useita julkisia lausuntoja, jotka tukevat Krimin liittämistä ja Ukrainan yhdistämistä Venäjään. Totesi erityisesti kesäkuussa 2014, että ”koko Ukrainaa ei voi yhdistää Venäjään, mutta (Ukrainan) itäosan ehkä voi”.

Tukee näin ollen toimillaan Ukrainan itäosan vakauden horjuttamista.

30.7.2014

94.

Yuriy Valentinovich KOVALCHUK

(Юрий Валентинович Ковальчук)

Syntymäaika: 25.7.1951

Syntymäpaikka: Leningrad (Pietari)

Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava. Ollut mukana perustamassa ns. Ozero Datšaa, joka on presidentti Putinin vaikutusvaltaisen lähipiirin osuustoiminnallinen yritys.

Hyötyy yhteyksistään Venäjän päättäjiin. Bank Rossijan puheenjohtaja ja suurin osakkeenomistaja. Omisti vuonna 2013 n. 38 % kyseisestä pankista, jota pidetään Venäjän federaation johtavien virkamiesten henkilökohtaisena pankkina. Krimin laittoman liittämisen jälkeen Bank Rossija on avannut sivuliikkeitä Krimillä ja Sevastopolissa, mikä on lujittanut näiden alueiden yhdentämistä Venäjään.

Lisäksi Bank Rossijalla on merkittäviä osuuksia National Media Groupissa, joka puolestaan valvoo tv-asemia, jotka tukevat aktiivisesti Ukrainan vakautta horjuttavaa Venäjän hallituksen politiikkaa.

30.7.2014

95.

Nikolay Terentievich SHAMALOV

(Николай Терентьевич Шамалов)

Syntymäaika: 24.1.1950

Syntymäpaikka: Valko-Venäjä

Presidentti Putinin pitkäaikainen tuttava. Ollut mukana perustamassa ns. Ozero Datšaa, joka on presidentti Putinin vaikutusvaltaisen lähipiirin osuustoiminnallinen yritys.

Hyötyy yhteyksistään Venäjän päättäjiin. Bank Rossijan toiseksi suurin osakkeenomistaja. Omisti vuonna 2013 n. 10 % kyseisestä pankista, jota pidetään Venäjän federaation johtavien virkamiesten henkilökohtaisena pankkina. Krimin laittoman liittämisen jälkeen Bank Rossija on avannut sivuliikkeitä Krimillä ja Sevastopolissa, mikä on lujittanut näiden alueiden yhdentämistä Venäjään.

Lisäksi Bank Rossijalla on merkittäviä osuuksia National Media Groupissa, joka puolestaan valvoo tv-asemia, jotka tukevat aktiivisesti Ukrainan vakautta horjuttavaa Venäjän hallituksen politiikkaa.

30.7.2014

96.

Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO

(Александр Владимирович Захарченко)

Syntymäaika: 26.6.1976

Syntymäpaikka: Donetsk

Hänestä tuli 7.8.2014”Donetskin kansantasavallan””pääministeri” Alexander Borodain tilalle. Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

97.

Vladimir KONONOV/alias”Tsar”

(Владимир Петровнч Кононов)

Syntymäaika: 14.10.1974

Syntymäpaikka: Gorski

Hänestä tuli 14.8. ”Donetskin kansantasavallan””puolustusministeri” Igor Strelkovin/Girkinin tilalle. Tietojen mukaan hän on johtanut separatistitaistelijoiden divisioonaa Donetskissa huhtikuusta lähtien ja luvannut ”ratkaista Ukrainan sotilashyökkäyksen strategisen torjuntatehtävän”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

98.

Miroslav Vladimirovich RUDENKO

(Мирослав Владимирович Руденко)

Syntymäaika: 21.1.1983

Syntymäpaikka: Debaltsevo

Lähellä ”Donbasin kansanmiliisiä”. Hän on muun muassa todennut, että he jatkavat taisteluaan muualla maassa. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. ”Donetskin kansantasavallan parlamentin””kansanedustaja”.

12.9.2014

99.

Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV,

Gennadii Nikolaevich TSYPKALOV

(Геннадий Николаевич ЦыПлаков)

Syntymäaika: 21.6.1973

Syntymäpaikka: Rostovin alue (Venäjä)

Hänestä tuli ”Luhanskin kansantasavallan””pääministeri” Marat Bashirovin tilalle. Toimi aikaisemmin aktiivisesti kapinallisten kaakkoisessa armeijassa. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

101.

Oleg Vladimirovich BEREZA

(Олег Владимирович Берëза)

Syntymäaika: 1.3.1977

”Donetskin kansantasavallan””sisäasianministeri”. Yhteydessä Vladimir Antyufeyeviin, joka on vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoimista”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

102.

Andrei Nikolaevich RODKIN

(Андрей Николаевич Родкин)

Syntymäaika: 23.9.1976

Syntymäpaikka: Moskova

”Donetskin kansantasavallan” Moskovan-edustaja. Hän on lausunnoissaan puhunut muun muassa kapinallisjoukkojen valmiudesta käydä sissisotaa ja niiden Ukrainan asevoimilta anastamista asejärjestelmistä. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

103.

Aleksandr Akimovich KARAMAN

(Александр Акимович Караман),

Alexandru CARAMAN

Syntymäaika: 26.7.1956 tai 26.6.1956

Syntymäpaikka: Cioburciu, Slobozian piiri, nykyisin Moldovan tasavalta

”Donetskin kansantasavallan””sosiaaliasioista vastaava varapääministeri”. Yhteydessä Vladimir Antyufeyeviin, joka on vastuussa ”Donetskin kansantasavallan hallituksen” separatistisista ”hallitustoimista”. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Venäjän varapääministerin Dmitri Rogozinin suojeluksessa. ”Donetskin kansantasavallan” ministerineuvoston hallintopäällikkö.

12.9.2014

104.

Georgiy L'vovich MURADOV

(Георгий Львович Мурадов)

Syntymäaika: 19.11.1954

Syntymäpaikka: Košmes, Komin ASNT

Krimin ”varapääministeri” ja Krimin täysivaltainen edustaja presidentti Putinin luona. Muradovilla on ollut tärkeä rooli Venäjän institutionaalisen valvonnan vahvistamisessa Krimillä laittomasta liittämisestä alkaen. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

105.

Mikhail Sergeyevich SHEREMET

(Михаил Сергеевич Шеремет)

Syntymäaika: 23.5.1971

Syntymäpaikka: Džankoi

Krimin niin sanottu ”ensimmäinen varapääministeri”. Hänellä oli keskeinen asema Krimin yhdistymisestä Venäjään 16.3. pidetyn kansanäänestyksen järjestämisessä ja toimittamisessa. Kansanäänestyksen aikaan hän johti tietojen mukaan Moskovan-mielisiä ”itsepuolustusjoukkoja” Krimillä. Hän on siten tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

12.9.2014

106.

Yuri Leonidovich VOROBIOV

(Юрий Леонидович Воробьев)

Syntymäaika: 2.2.1948

Syntymäpaikka: Krasnojarsk

Venäjän federaation liittoneuvoston varapuhemies. Kannatti 1.3.2014 julkisesti liittoneuvostossa venäläisten joukkojen lähettämistä Ukrainaan. Myöhemmin hän äänesti asiaa koskevan asetuksen puolesta.

12.9.2014

107.

Vladimir Volfovich ZHIRINOVSKY

(Владимир Вольфович Жириновски)

Syntymäaika: 25.4.1946

Syntymäpaikka: Alma-Ata, Kazakstanin SNT

Valtionduuman neuvoston jäsen; LDPR-puolueen johtaja. Tuki aktiivisesti Venäjän asevoimien käyttöä Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. On aktiivisesti vaatinut Ukrainan jakamista. Allekirjoitti johtamansa LDPR-puolueen puolesta sopimuksen ”Donetskin kansantasavallan” kanssa.

12.9.2014

108.

Vladimir Abdualiyevich VASILYEV

(Васильев Владимир Абдуалиевич)

Syntymäaika: 11.8.1949

Syntymäpaikka: Klin

Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

109.

Viktor Petrovich VODOLATSKY

(Виктор Петрович Водолацкий)

Syntymäaika: 19.8.1957

Syntymäpaikka: Stefanidin Dar, Rostovin alue

Venäläisten ja ulkomaisten kasakkajoukkojen unionin puheenjohtaja (”ataman”) ja valtionduuman varajäsen. Kannatti Krimin liittämistä ja myönsi venäläisten kasakoiden osallistuneen aktiivisesti Ukrainan konfliktiin Moskovan tukemien separatistien rinnalla. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

110.

Leonid Ivanovich KALASHNIKOV

(Леонид Иванович Калашников)

Syntymäaika: 6.8.1960

Syntymäpaikka: Stepnoi Dvorets

Valtionduuman ulkoasiankomitean ensimmäinen varapuheenjohtaja. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

111.

Vladimir Stepanovich NIKITIN

(Владимир Степанович Никитин)

Syntymäaika: 5.4.1948

Syntymäpaikka: Opotška

Entinen ensimmäinen varapuheenjohtaja suhteita IVY-maihin, Euraasian integraatiota ja yhteyksiä maanmiehiin käsittelevässä valtionduuman komiteassa. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

112.

Oleg Vladimirovich LEBEDEV

(Олег Владимирович Лебедев)

Syntymäaika: 21.3.1964

Syntymäpaikka: Rudnyi, Kostanain alue, Kazakstanin SNT

Ensimmäinen varapuheenjohtaja suhteita IVY-maihin, Euraasian integraatiota ja yhteyksiä maanmiehiin käsittelevässä valtionduuman komiteassa. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

113.

Ivan Ivanovich MELNIKOV

(Иван Иванович Мельников)

Syntymäaika: 7.8.1950

Syntymäpaikka: Bogoroditsk

Valtionduuman ensimmäinen varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

114.

Igor Vladimirovich LEBEDEV

(Игорь Владимирович Лебедев)

Syntymäaika: 27.9.1972

Syntymäpaikka: Moskova

Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

115.

Nikolai Vladimirovich LEVICHEV

(Николай Владимирович Левичев)

Syntymäaika: 28.5.1953

Syntymäpaikka: Puškin

Valtionduuman varapuhemies. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

116.

Svetlana Sergeevna ZHUROVA

(Светлана Сергеевна Журова)

Syntymäaika: 7.1.1972

Syntymäpaikka: Pavlovo-na-Neve

Valtionduuman ulkoasiankomitean ensimmäinen varapuheenjohtaja. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

117.

Aleksey Vasilevich NAUMETS

(Алексей Васильевич Haумец)

Syntymäaika: 11.2.1968

Venäjän armeijan kenraalimajuri. Hän on 76. maahanlaskudivisioonan komentaja, joka on ollut osallisena Venäjän sotilaallisessa läsnäolossa Ukrainan alueella, varsinkin Krimin laittoman liittämisen aikana.

12.9.2014

118.

Sergey Viktorovich CHEMEZOV

(Сергей Викторович Чемезов)

Syntymäaika: 20.8.1952

Syntymäpaikka: Tšeremhovo

Kuuluu presidentti Putinin läheisiin liittolaisiin. He molemmat olivat Dresdeniin lähetettyjä KGB:n upseereita. ”Yhdistyneen Venäjän” ylimmän neuvoston jäsen. Hyötynyt yhteyksistään Venäjän presidenttiin ja päässyt korkeisiin asemiin valtiojohtoisissa yrityksissä. Johtaa Rostec-konglomeraattia, joka on Venäjän johtava valtiojohtoinen puolustus- ja teollisuustuotantoyritys. Venäjän hallituksen päätöksen johdosta Rostecin tytäryhtiö Technopromexport suunnittelee rakentavansa energialaitoksia Krimille ja tukee näin sen integraatiota Venäjän federaatioon.

Lisäksi Rostecin tytäryhtiö Rosoboronexport on tukenut Krimin puolustusalan yritysten yhdistämistä Venäjän puolustusteollisuuteen ja vahvistanut näin Krimin laitonta liittämistä Venäjän federaatioon.

12.9.2014

119.

Alexander Mikhailovich BABAKOV

(Aлександр Михайлович Бабаков)

Syntymäaika: 8.2.1963

Syntymäpaikka: Chișinău

Valtionduuman jäsen, Venäjän federaation sotilaallis-teollisen kompleksin kehittämissäännöksiä käsittelevän valtionduuman valiokunnan puheenjohtaja. ”Yhdistyneen Venäjän” näkyvä jäsen ja liikemies, jolla on huomattavia investointeja Ukrainassa ja Krimillä.

Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

12.9.2014

120.

Serhiy KOZYAKOV (alias Sergey Kozyakov)

Сергей Козьяков

Syntymäaika: 29.9.1982

”Luhanskin keskusvaalilautakunnan johtajana” vastuussa ”vaalien” järjestämisestä 2.11.2014”Luhanskin kansantasavallassa”. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä järjestäessään laittomat ”vaalit” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

121.

Oleg Konstantinovich AKIMOV alias Oleh AKIMOV

(Олег Константинович Акимов)

Syntymäaika: 15.9.1981

Syntymäpaikka: Luhansk

”Luhanskin talousunionin” edustaja ”Luhanskin kansantasavallan””kansallisneuvostossa”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Luhanskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

122.

Larisa Leonidovna AIRAPETYAN alias Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN tai Larysa AIRAPETYAN

(Лариса Леонидовна Айрапетян)

Syntymäaika: 21.2.1970

”Luhanskin kansantasavallan””terveysministeri”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Luhanskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään.

Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

123.

Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO alias Yuriy SIVOKONENKO, Yury SIVOKONENKO, Yury SYVOKONENKO

(Юрий Викторович Сивоконенко)

Syntymäaika: 7.8.1957

Syntymäpaikka: Donetsk

”Donetskin kansantasavallan””parlamentin” jäsen, joka työskentelee Donbasin Berkutin veteraanien liitossa. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä ”vaaleissa””Donetskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

124.

Aleksandr Igorevich KOFMAN alias Oleksandr KOFMAN

(Александр Игоревич Кофман)

Syntymäaika: 30.8.1977

Syntymäpaikka: Makijivka (Donetskin alue)

”Donetskin kansantasavallan””ulkoministeri” ja ”parlamentin””ensimmäinen varapuhemies”. Oli ehdokkaana 2.11.2014 järjestetyissä laittomissa ”vaaleissa””Donetskin kansantasavallan””johtajan” tehtävään. Nämä ”vaalit” rikkovat Ukrainan lainsäädäntöä ja ovat siten laittomat.

Tässä ominaisuudessa sekä asettautuessaan virallisesti ehdokkaaksi laittomiin ”vaaleihin” hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

125.

Ravil Zakarievich KHALIKOV

(Равиль Закариевич Халиков)

Syntymäaika: 23.2.1969

Syntymäpaikka: Belozeren kylä, Romodanovon piiri, SNTL

”Donetskin kansantasavallan””ensimmäinen varapääministeri” ja entinen ”yleinen syyttäjä”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

126.

Dmitry Aleksandrovich SEMYONOV,

Dmitrii Aleksandrovich SEMENOV

(Дмитрий Александрович Семенов)

Syntymäaika: 3.2.1963

Syntymäpaikka: Moskova

”Luhanskin kansantasavallan””varainhoidosta vastaava varapääministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

127.

Oleg BUGROV

(Олег Бугров)

Syntymäaika: 29.8.1969

Entinen ”Luhanskin kansantasavallan””puolustusministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja horjuttavat entisestään Ukrainan vakautta.

29.11.2014

128.

Lesya LAPTEVA

(Леся Лаптева)

Entinen ”Luhanskin kansantasavallan””koulutus-, tiede-, kulttuuri- ja uskontoministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

129.

Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV

(alias Yevhen Eduardovych Mychaylov)

(Евгений Здуардович Михайлов)

Syntymäaika: 17.3.1963

Syntymäpaikka: Arkangeli

”Donetskin kansantasavallan””hallitusasioiden hallintopäällikkö”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

132.

Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO alias Vladislav Nykolayevich DEYNEGO

(Владислав Николаевич Дейнего)

Syntymäaika: 12.3.1964

”Luhanskin kansantasavallan””kansanneuvoston””varajohtaja”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

29.11.2014

133.

Pavel DREMOV alias Batya

(Павел Леонидович ДРËМОВ),

Pavlo Leonidovych DRYOMOV

(Павло Леонщович Дрьомов)

Syntymäaika: 22.11.1976

Syntymäpaikka: Stahanov

Komentaja ”ensimmäisessä kasakkarykmentissä”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.

Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

134.

Alexey MILCHAKOV alias Fritz, Serbian

(Алексей МИЛЬЧАКОВ)

Syntymäaika: 30.4.1991 tai 30.1.1991

Syntymäpaikka: Pietari

Komentaja ”Rusich”-yksikössä, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.

Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

135.

Arseny PAVLOV alias Motorola

ApcéHий Сергеевич ПÁВЛОВ (alias Моторoла)

Syntymäaika: 2.2.1983

Syntymäpaikka: Uhta, Komi

Komentaja ”Sparta-pataljoonassa”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.

Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

136.

Mikhail Sergeevich TOLSTYKH alias Givi

(Михаил Сергеевич Толстых)

Syntymäaika: 19.7.1980

Syntymäpaikka: Ilovaisk

Komentaja ”Somali-pataljoonassa”, joka on Ukrainan itäosan taisteluihin osallistunut aseistautunut separatistiryhmä.

Tässä tehtävässään hän on aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

137.

Eduard Aleksandrovich BASURIN

(Здуард Александрович Басурин)

Syntymäaika: 27.6.1966 tai 21.6.1966

Syntymäpaikka: Donetsk

”Donetskin kansantasavallan” puolustusministeriön ”apulaiskomentaja”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

138.

Alexandr SHUBIN

Александр Васильевич ШУБИН

Syntymäaika: 20.5.1972 tai 30.5.1972

Syntymäpaikka: Luhansk

Laittoman ”Luhanskin kansantasavallan” niin sanottu ”oikeusministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

139.

Sergey Anatolievich LITVIN

(Сергей Анатольевич Литвин)

Syntymäaika: 2.7.1973

”Luhanskin kansantasavallan” ministerineuvoston ”varapuheenjohtaja”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

141.

Ekaterina FILIPPOVA

Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА

Syntymäaika: 20.11.1988

Syntymäpaikka: Krasnoarmeisk

”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”oikeusministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

142.

Aleksandr TIMOFEEV

Александр ТИМОФЕЕВ

Syntymäaika: 27.1.1974

”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”budjettiministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

143.

Evgeny Vladimirovich MANUILOV

(Евгений Владимирович Мануйлов)

Syntymäaika: 5.1.1967

”Luhanskin kansantasavallan” niin sanottu ”budjettiministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

144.

Viktor YATSENKO

(Виктор ЯЦЕНКО)

Syntymäaika: 22.4.1985

Syntymäpaikka: Herson

”Donetskin kansantasavallan” niin sanottu ”viestintäministeri”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

146.

Zaur ISMAILOV

(Заур Исмаилов Рауфович)

Syntymäaika: 25.7.1978 (tai 23.3.1975)

Syntymäpaikka: Krasnyi Luh, Vorošilovgrad, Luhansk

”Luhanskin kansantasavallan””johtava syyttäjäviranomainen”.

Tässä ominaisuudessa hän on näin ollen aktiivisesti tukenut toimia ja politiikkoja, jotka heikentävät Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

147.

Anatoly Ivanovich ANTONOV

(Анатолий Иванович Антонов)

Syntymäaika: 15.5.1955

Syntymäpaikka: Omsk

Apulaispuolustusministeri. Tässä tehtävässään on ollut tukemassa venäläisten joukkojen sijoittamista Ukrainaan.

Venäjän puolustusministeriön nykyisen rakenteen perusteella hän osallistuu tässä tehtävässään Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä politiikat uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

16.2.2015

148.

Arkady Viktorovich BAKHIN

(Аркадий Викторович Бахин)

Syntymäaika: 8.5.1956

Syntymäpaikka: Kaunas, Liettua

Ensimmäinen varapuolustusministeri. Tässä tehtävässään on ollut tukemassa venäläisten joukkojen sijoittamista Ukrainaan.

Venäjän puolustusministeriön nykyisen rakenteen perusteella hän osallistuu tässä tehtävässään Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Nämä politiikat uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.

16.2.2015

149.

Andrei Valeryevich KARTAPOLOV

(Андрей Валерьевич Картaпoлoв)

Syntymäaika: 9.11.1963

Syntymäpaikka: DDR

Venäjän federaation asevoimien pääesikunnan pääoperaatio-osaston johtaja ja pääesikunnan apulaispäällikkö. Molemmissa tehtävissään hän osallistuu aktiivisesti venäläisten joukkojen Ukrainassa harjoittaman sotilaallisen toiminnan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.

Pääesikunnan vahvistetun toiminnan perusteella hän valvoo operatiivisesti asevoimia ja siten osallistuu aktiivisesti Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä uhkaavan Venäjän hallituksen politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon.

16.2.2015

150.

Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON

(Иосиф Дaвьιдoвич Кобзон)

Syntymäaika: 11.9.1937

Syntymäpaikka: Tšasov Jar, Ukraina

Valtionduuman jäsen.

Vieraili ”Donetskin kansantasavallassa” ja antoi vierailullaan separatisteja tukevia lausuntoja. Hänet nimitettiin myös ”Donetskin kansantasavallan” kunniakonsuliksi Venäjän federaatiossa.

Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

16.2.2015

151.

Valery Fedorovich RASHKIN

(Валерий Фëдoрoвич Рашкин)

Syntymäaika: 14.3.1955

Syntymäpaikka: Žilino, Kaliningradin alue

Kansallisuuskysymyksiä käsittelevän valtionduuman valiokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja.

Hän on perustanut kansalaisliikkeen ”Krasnaja Moskva – Punaisen Moskovan isänmaallinen rintama-apu”, joka on järjestänyt separatisteja tukevia julkisia mielenosoituksia, ja tukenut siten Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentäviä toimia. Äänesti 20.3.2014 federaation perustuslakiehdotuksen puolesta, joka koski ”Krimin tasavallan hyväksymistä Venäjän federaatioon ja uusien liittovaltiosubjektien – Krimin tasavallan ja Sevastopolin liittokaupungin – muodostamista Venäjän federaatioon”.

16.2.2015

Yhteisöt

| 33. | Prizrak brigade
  (’Бригада 'Призрак’) | Aseistettu separatisti, joka on aktiivisesti tukenut toimia, jotka vaarantavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta. | 16.2.2015 |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Prizrak brigade

(’Бригада 'Призрак’)

Aseistettu separatisti, joka on aktiivisesti tukenut toimia, jotka vaarantavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä ja ovat entisestään horjuttaneet Ukrainan vakautta.

16.2.2015

---