# Europos Sąjungos C 260/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 260 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. rugpjūčio 7d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 260

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. rugpjūčio 7d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d |
| 2015/C 260/01 | Rezoliucija dėl Europos regionų komiteto šeštosios kadencijos (2015—2020 m.) prioritetų | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d |
| 2015/C 260/02 | Europos regionų komiteto nuomonė Geresnė jūrų aplinkos apsauga | 6 |
| 2015/C 260/03 | Europos regionų komiteto nuomonė Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų | 12 |
| 2015/C 260/04 | Europos regionų komiteto nuomonė Sąžiningos prekybos Europoje skatinimas vietos ir regionų lygmeniu | 17 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d

2015/C 260/01

Rezoliucija dėl Europos regionų komiteto šeštosios kadencijos (2015—2020 m.) prioritetų

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d

2015/C 260/02

Europos regionų komiteto nuomonė Geresnė jūrų aplinkos apsauga

6

2015/C 260/03

Europos regionų komiteto nuomonė Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų

12

2015/C 260/04

Europos regionų komiteto nuomonė Sąžiningos prekybos Europoje skatinimas vietos ir regionų lygmeniu

17

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d |
| 2015/C 260/05 | Europos regionų komiteto nuomonė Valstybių narių užimtumo politikos gairės | 22 |

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d

2015/C 260/05

Europos regionų komiteto nuomonė Valstybių narių užimtumo politikos gairės

22

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d

| 7.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 260/1

---

Rezoliucija dėl Europos regionų komiteto šeštosios kadencijos (2015—2020 m.) prioritetų

(2015/C 260/01)

Europos regionų komitetas (RK) dėmesį sutelks į šiuos dabartinės penkerių metų kadencijos (2015–2020 m.) pagrindinius prioritetus:

I.   
  Naujas postūmis Europos ekonomikai: darbo vietų kūrimas ir tvaraus augimo skatinimas miestuose ir regionuose siekiant geresnės piliečių gyvenimo kokybės.

Siekiant paskatinti tikslines investicijas į realiąją ekonomiką ir keitimąsi geriausia praktika, būtina laikytis principo „iš apačios į viršų“, kuris numato vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimą į Europos partnerystes. Kartu tai patenkins piliečių reikalavimus dėl lėšų panaudojimo efektyvumo ir tinkamo viešosios politikos įgyvendinimo. Nauja verslumo dvasia, kartu su veikiančia bendrąja skaitmenine rinka ir pažangiąja specializacija, gali paskatinti naujus gebėjimus ir žinias, inovacijas ir užimtumą.

RK atkreipia dėmesį į toliau nurodytas šio prioriteto įgyvendinimo priemones:

| 1. | pasinaudoti teigiamomis ekonominėmis tendencijomis ir paversti jas tvariomis darbo vietomis, ypatingą dėmesį skiriant švietimui bei įgūdžių ir profesinio mokymo suderinimui su darbo rinkos poreikiais. Siekiant pagerinti jaunimo, kurį ypač palietė aukštas nedarbo lygis, padėtį, visų pirma reikia užtikrinti aukštos kokybės bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą, kurti mokymo vietas ir gerinti judumą. Galima būtų pasinaudoti teigiama patirtimi, įgyta taikant dualinio profesinio mokymo sistemą; |
| --- | --- |

1.

pasinaudoti teigiamomis ekonominėmis tendencijomis ir paversti jas tvariomis darbo vietomis, ypatingą dėmesį skiriant švietimui bei įgūdžių ir profesinio mokymo suderinimui su darbo rinkos poreikiais. Siekiant pagerinti jaunimo, kurį ypač palietė aukštas nedarbo lygis, padėtį, visų pirma reikia užtikrinti aukštos kokybės bendrąjį lavinimą ir profesinį mokymą, kurti mokymo vietas ir gerinti judumą. Galima būtų pasinaudoti teigiama patirtimi, įgyta taikant dualinio profesinio mokymo sistemą;

| 2. | bendradarbiaujant su Europos investicijų banku, prižiūrėti, kaip naudojami Europos struktūriniai ir investicijų fondai ir Europos strateginių investicijų fondas, nepamirštant solidarizuotis su menkiau išsivysčiusiais regionais; |
| --- | --- |

2.

bendradarbiaujant su Europos investicijų banku, prižiūrėti, kaip naudojami Europos struktūriniai ir investicijų fondai ir Europos strateginių investicijų fondas, nepamirštant solidarizuotis su menkiau išsivysčiusiais regionais;

| 3. | sustiprinti ES bei ekonominės ir pinigų sąjungos socialinį aspektą numatant paskatas reformoms siekiant paspartinti strategijos „Europa 2020“ socialinių tikslų įgyvendinimą ir koordinuoti automatinius stabilizatorius EPS lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

sustiprinti ES bei ekonominės ir pinigų sąjungos socialinį aspektą numatant paskatas reformoms siekiant paspartinti strategijos „Europa 2020“ socialinių tikslų įgyvendinimą ir koordinuoti automatinius stabilizatorius EPS lygmeniu;

| 4. | prisidėti prie 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros ir būsimos sanglaudos politikos; raginti peržiūrėti ES nuosavus išteklius ir paremti viešųjų biudžetų suderinimą su teritoriniais kokybiško lėšų panaudojimo tikslais ir pakankamais mokėjimų asignavimų lygiais; |
| --- | --- |

4.

prisidėti prie 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros ir būsimos sanglaudos politikos; raginti peržiūrėti ES nuosavus išteklius ir paremti viešųjų biudžetų suderinimą su teritoriniais kokybiško lėšų panaudojimo tikslais ir pakankamais mokėjimų asignavimų lygiais;

| 5. | stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų investavimo pajėgumus skatinant lanksčiai taikyti Europos ekonomikos valdymo taisykles, kartu atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti patikimus viešuosius finansus ir laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

5.

stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų investavimo pajėgumus skatinant lanksčiai taikyti Europos ekonomikos valdymo taisykles, kartu atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti patikimus viešuosius finansus ir laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| 6. | skatinti įvairių ES fondų sinergiją, stiprinti Europos investicijų fondo ir kitų fondų tarpusavio ryšį, kad būtų pasiektas didinamasis finansinis poveikis; sutelkti dėmesį į ES finansinių priemonių supaprastinimą; |
| --- | --- |

6.

skatinti įvairių ES fondų sinergiją, stiprinti Europos investicijų fondo ir kitų fondų tarpusavio ryšį, kad būtų pasiektas didinamasis finansinis poveikis; sutelkti dėmesį į ES finansinių priemonių supaprastinimą;

| 7. | propaguoti verslumą: didinti mažųjų ir vidutinių įmonių konkurencingumą ir skatinti socialinę ekonomiką sudarant palankesnes sąlygas gauti finansavimą, suteikiant impulsą inovacijoms ir tikslinei infrastruktūrai bei mažinant biurokratizmą; |
| --- | --- |

7.

propaguoti verslumą: didinti mažųjų ir vidutinių įmonių konkurencingumą ir skatinti socialinę ekonomiką sudarant palankesnes sąlygas gauti finansavimą, suteikiant impulsą inovacijoms ir tikslinei infrastruktūrai bei mažinant biurokratizmą;

| 8. | kalbą, kultūrą ir kultūros paveldą laiko žmogiškąja vertybe, remiančia tautinį, regioninį ir vietinį identitetą; |
| --- | --- |

8.

kalbą, kultūrą ir kultūros paveldą laiko žmogiškąja vertybe, remiančia tautinį, regioninį ir vietinį identitetą;

| 9. | sukurti tinkamas sąlygas skaitmeniniams tinklams ir paslaugoms klestėti. Kuo labiau didinti skaitmeninės ekonomikos augimo potencialą investuojant į didelės spartos, patikimą IRT infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant didinti pramonės konkurencingumą, viešąsias paslaugas, skaitmeninę įtrauktį ir gebėjimus; |
| --- | --- |

9.

sukurti tinkamas sąlygas skaitmeniniams tinklams ir paslaugoms klestėti. Kuo labiau didinti skaitmeninės ekonomikos augimo potencialą investuojant į didelės spartos, patikimą IRT infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant didinti pramonės konkurencingumą, viešąsias paslaugas, skaitmeninę įtrauktį ir gebėjimus;

| 10. | didinti regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus ir mažinti regionų skirtumus skaitmeninimo ir inovacijų srityje; didinti regionų konkurencingumą skatinant pažangiąją specializaciją ir keičiantis geriausia praktika; skatinti svarbiausius tarpregioninius tinklus, pavyzdžiui, „Vanguard“ iniciatyvą, kurios S3 veikloje pirmenybė teikiama pramonės atgimimui siekiant skatinti keistis patirtimi, kurti „kompetencijos laiptus“ ir bendrai apdoroti projektų paraiškas; |
| --- | --- |

10.

didinti regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus ir mažinti regionų skirtumus skaitmeninimo ir inovacijų srityje; didinti regionų konkurencingumą skatinant pažangiąją specializaciją ir keičiantis geriausia praktika; skatinti svarbiausius tarpregioninius tinklus, pavyzdžiui, „Vanguard“ iniciatyvą, kurios S3 veikloje pirmenybė teikiama pramonės atgimimui siekiant skatinti keistis patirtimi, kurti „kompetencijos laiptus“ ir bendrai apdoroti projektų paraiškas;

| 11. | kuo geriau pasinaudoti žinių ir inovacijos bendrijomis (ŽIB), apimančiomis inovacijų grandinę, ir Didelio poveikio technologijomis (DPT) kaip priemonėmis, leidžiančiomis užimti pirmaujančią poziciją pereinant prie mažo anglies kiekio technologijų ir žinių ekonomikos; |
| --- | --- |

11.

kuo geriau pasinaudoti žinių ir inovacijos bendrijomis (ŽIB), apimančiomis inovacijų grandinę, ir Didelio poveikio technologijomis (DPT) kaip priemonėmis, leidžiančiomis užimti pirmaujančią poziciją pereinant prie mažo anglies kiekio technologijų ir žinių ekonomikos;

| 12. | remti siekį sudaryti vartotojams ir įmonėms geresnes galimybes naudotis prekių pardavimo ir paslaugų teikimo internetu paslaugomis visoje Europoje, pašalinant pagrindinius internetu ir realiame pasaulyje vykdomos veiklos skirtumus bei panaikinant kliūtis tarpvalstybinei internetu vykdomai veiklai, kartu užtikrinant, kad naujoms mainų formoms, pavyzdžiui, dalijimosi ekonomikai (angl. sharing economy), taikomas reglamentavimas būtų koordinuojamas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

12.

remti siekį sudaryti vartotojams ir įmonėms geresnes galimybes naudotis prekių pardavimo ir paslaugų teikimo internetu paslaugomis visoje Europoje, pašalinant pagrindinius internetu ir realiame pasaulyje vykdomos veiklos skirtumus bei panaikinant kliūtis tarpvalstybinei internetu vykdomai veiklai, kartu užtikrinant, kad naujoms mainų formoms, pavyzdžiui, dalijimosi ekonomikai (angl. sharing economy), taikomas reglamentavimas būtų koordinuojamas Europos lygmeniu;

| 13. | plėtoti inovatyvias elektroninės valdžios paslaugas siekiant palengvinti piliečių gyvenimą ir verslo reikalų tvarkymą mažinant jiems tenkančią biurokratinę naštą; |
| --- | --- |

13.

plėtoti inovatyvias elektroninės valdžios paslaugas siekiant palengvinti piliečių gyvenimą ir verslo reikalų tvarkymą mažinant jiems tenkančią biurokratinę naštą;

| 14. | užtikrinti geresnį reglamentavimą ir finansines sąlygas, kad būtų lengviau modernizuoti ir plėsti esamą energetikos infrastruktūrą pagal naujus ES 2030 m. energetikos ir klimato kaitos tikslus, visų pirma sukuriant atsparią ir klimatą tausojančią energetikos sąjungą, siekiant sukurti sąžiningos konkurencijos sąlygas energetikos sektoriuje; |
| --- | --- |

14.

užtikrinti geresnį reglamentavimą ir finansines sąlygas, kad būtų lengviau modernizuoti ir plėsti esamą energetikos infrastruktūrą pagal naujus ES 2030 m. energetikos ir klimato kaitos tikslus, visų pirma sukuriant atsparią ir klimatą tausojančią energetikos sąjungą, siekiant sukurti sąžiningos konkurencijos sąlygas energetikos sektoriuje;

| 15. | užtikrinti teisės aktų pastovumą, siekiant paremti investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, taip pat žiedinę ekonomiką bei ekologinio projektavimo iniciatyvas. Pabrėžti, kad labai svarbu skirti reikalingų išteklių, kad regionai ir miestai galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant tvarios energetikos projektus; |
| --- | --- |

15.

užtikrinti teisės aktų pastovumą, siekiant paremti investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, taip pat žiedinę ekonomiką bei ekologinio projektavimo iniciatyvas. Pabrėžti, kad labai svarbu skirti reikalingų išteklių, kad regionai ir miestai galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant tvarios energetikos projektus;

| 16. | skatinti didinti atsparumą nelaimėms, kaip vieną esminių tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo prielaidų; pabrėžti pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį; |
| --- | --- |

16.

skatinti didinti atsparumą nelaimėms, kaip vieną esminių tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo prielaidų; pabrėžti pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį;

II.   
  ES teisėkūros klausimų teritorinis aspektas: piliečių interesų gynimas, kad ir kur jie nuspręstų gyventi ir dirbti.

ES politika turėtų sumažinti regionų ir miestų atotrūkį, užpildyti jų žinių spragas ir teritorinius, ekonominius, socialinius, kultūrinius, geografinius ir demografinius ypatumus paversti privalumais tiek miesto, tiek ir kaimo vietovėse.

RK atkreipia dėmesį į toliau nurodytas šio prioriteto įgyvendinimo priemones:

| 17. | raginti stiprinti teritorinį aspektą ES politikoje ir projektuose visoje Europos Sąjungoje, taip pat ir tuomet, kai persvarstoma strategija „Europa 2020“; |
| --- | --- |

17.

raginti stiprinti teritorinį aspektą ES politikoje ir projektuose visoje Europos Sąjungoje, taip pat ir tuomet, kai persvarstoma strategija „Europa 2020“;

| 18. | skatinti pripažinti demografinius iššūkius kaip pavojų visai Europai ir sukurti Europos strategiją šiems iššūkiams atremti; |
| --- | --- |

18.

skatinti pripažinti demografinius iššūkius kaip pavojų visai Europai ir sukurti Europos strategiją šiems iššūkiams atremti;

| 19. | atidžiai nagrinėti ir vertinti ES teisės aktų teritorinį poveikį, daromą bendrajai rinkai ir susijusį su iniciatyvomis, kuriomis siekiama teritorinio poveikio (t. y. energetikos sąjunga, bendroji skaitmeninė rinka, darbo jėgos judumo dokumentų rinkinys, kapitalo rinkų sąjunga, būsima transporto politika). Ypatingą dėmesį reikia skirti pagrindinėms valstybės pagalbos sritims, jų modernizavimui, pramonės politikai, viešiesiems pirkimams ir visuotinės svarbos paslaugų teikimui; |
| --- | --- |

19.

atidžiai nagrinėti ir vertinti ES teisės aktų teritorinį poveikį, daromą bendrajai rinkai ir susijusį su iniciatyvomis, kuriomis siekiama teritorinio poveikio (t. y. energetikos sąjunga, bendroji skaitmeninė rinka, darbo jėgos judumo dokumentų rinkinys, kapitalo rinkų sąjunga, būsima transporto politika). Ypatingą dėmesį reikia skirti pagrindinėms valstybės pagalbos sritims, jų modernizavimui, pramonės politikai, viešiesiems pirkimams ir visuotinės svarbos paslaugų teikimui;

| 20. | formuoti būsimos sanglaudos politikos raidą, įskaitant Europos teritorijų planavimą, daugiau dėmesio skiriant miestų darbotvarkės ir pusiausvyros tarp miesto ir kaimo vietovių stiprinimui bei tolesniam finansinių priemonių sanglaudos politikoje vystymui; skatinti diskusiją tema „ne vien tik BVP“ ir parengti alternatyvius gerovės ir darnaus vystymosi rodiklius; |
| --- | --- |

20.

formuoti būsimos sanglaudos politikos raidą, įskaitant Europos teritorijų planavimą, daugiau dėmesio skiriant miestų darbotvarkės ir pusiausvyros tarp miesto ir kaimo vietovių stiprinimui bei tolesniam finansinių priemonių sanglaudos politikoje vystymui; skatinti diskusiją tema „ne vien tik BVP“ ir parengti alternatyvius gerovės ir darnaus vystymosi rodiklius;

| 21. | dėmesingumas ir įžvalgumas sprendžiant su finansavimu ir lėšų šaltiniais susijusius klausimus; ankstyvas paramos regionams ir struktūrinių fondų po 2020 m. svarstymas atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus; |
| --- | --- |

21.

dėmesingumas ir įžvalgumas sprendžiant su finansavimu ir lėšų šaltiniais susijusius klausimus; ankstyvas paramos regionams ir struktūrinių fondų po 2020 m. svarstymas atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus;

| 22. | ragina sutelkti dėmesį į miestų ir miestelių centrų atgaivinimą, kadangi jais nebuvo rūpinamasi pradėjus vystyti stambius prekybos centrus priemiesčiuose; |
| --- | --- |

22.

ragina sutelkti dėmesį į miestų ir miestelių centrų atgaivinimą, kadangi jais nebuvo rūpinamasi pradėjus vystyti stambius prekybos centrus priemiesčiuose;

| 23. | prisidėti prie politinių debatų dėl ES žemės ūkio, kaimo plėtros ir žuvininkystės politikos ateities; |
| --- | --- |

23.

prisidėti prie politinių debatų dėl ES žemės ūkio, kaimo plėtros ir žuvininkystės politikos ateities;

| 24. | įgalėti vietos ir regionų valdžios institucijas vykdyti ilgalaikę savo gamtos išteklių, pavyzdžiui, vandens, stebėseną ir užtikrinti jų parengtį tokioms ekstremalioms sąlygoms kaip vandens perteklius arba trūkumas ir dalytis geriausia praktika visoje Europoje; |
| --- | --- |

24.

įgalėti vietos ir regionų valdžios institucijas vykdyti ilgalaikę savo gamtos išteklių, pavyzdžiui, vandens, stebėseną ir užtikrinti jų parengtį tokioms ekstremalioms sąlygoms kaip vandens perteklius arba trūkumas ir dalytis geriausia praktika visoje Europoje;

| 25. | skatinti plėtoti tarpvalstybinius sprendimus, tarpregioninę tinklaveiką ir įgyvendinti makroregionines strategijas, plačiau naudojantis Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėmis; |
| --- | --- |

25.

skatinti plėtoti tarpvalstybinius sprendimus, tarpregioninę tinklaveiką ir įgyvendinti makroregionines strategijas, plačiau naudojantis Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėmis;

| 26. | skatinti regionų ir vietos ypatumus TEN-T tinklų sukūrimo procese ir būsimoje transporto politikoje po 2020 m. ir remti naujas geležinkelių ir oro transporto keliamo triukšmo mažinimo iniciatyvas. |
| --- | --- |

26.

skatinti regionų ir vietos ypatumus TEN-T tinklų sukūrimo procese ir būsimoje transporto politikoje po 2020 m. ir remti naujas geležinkelių ir oro transporto keliamo triukšmo mažinimo iniciatyvas.

III.   
  Paprastesnė, geriau sujungta Europa: atkurti piliečių ir įmonių ryšius vietos ir regionų lygmeniu.

RK turi skatinti diskusijas klausimais, kaip pasiekti, kad europiečiams būtų lengviau naudotis Europos teikiama pridėtine verte, ir kaip padėti įmonėms klestėti. Labai svarbu, kad naujosios iniciatyvos būtų skaidrios. Vieni svarbiausių mūsų prioritetų ir toliau bus biurokratizmo mažinimas, MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimas ir inovatyvių viešųjų pirkimų skatinimas.

RK atkreipia dėmesį į toliau nurodytas šio prioriteto įgyvendinimo priemones:

| 27. | prižiūrėti, kaip laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų ir užtikrinti, kad veiksmų būtų imtasi tinkamu lygmeniu. Raginti, kad teritorinio poveikio vertinimai taptų įprasta praktika, kurią remtų Europos Komisija; |
| --- | --- |

27.

prižiūrėti, kaip laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų ir užtikrinti, kad veiksmų būtų imtasi tinkamu lygmeniu. Raginti, kad teritorinio poveikio vertinimai taptų įprasta praktika, kurią remtų Europos Komisija;

| 28. | didinti skaidrumą ir bendrą sprendimų priėmimą taikant „iš apačios į viršų“ procedūras, siekiant didinti vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmų ir įtakos galimybes ir didinti piliečių pasitikėjimą Europos Sąjunga ir ryšį su ja; |
| --- | --- |

28.

didinti skaidrumą ir bendrą sprendimų priėmimą taikant „iš apačios į viršų“ procedūras, siekiant didinti vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmų ir įtakos galimybes ir didinti piliečių pasitikėjimą Europos Sąjunga ir ryšį su ja;

| 29. | skatinti daugiapakopį valdymą būsimuose teisės aktuose, taip pat diskusijose dėl Europos semestro raidos ir Europos pinigų sąjungos plėtros; |
| --- | --- |

29.

skatinti daugiapakopį valdymą būsimuose teisės aktuose, taip pat diskusijose dėl Europos semestro raidos ir Europos pinigų sąjungos plėtros;

| 30. | prisidėti prie tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros ir dalyvauti REFIT programoje, siekiant prisidėti prie ES teisės aktų vertinimo iš vietos ir regionų perspektyvos, užtikrinti didesnį skaidrumą ir prireikus pasiūlyti ES teisėkūros institucijoms supaprastinti teisės aktus; |
| --- | --- |

30.

prisidėti prie tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros ir dalyvauti REFIT programoje, siekiant prisidėti prie ES teisės aktų vertinimo iš vietos ir regionų perspektyvos, užtikrinti didesnį skaidrumą ir prireikus pasiūlyti ES teisėkūros institucijoms supaprastinti teisės aktus;

| 31. | skatinti mažinti biurokratizmą ir reguliavimo naštą visais valdymo lygmenimis, taip sudarant sąlygas įmonėms klestėti, o piliečiams – visapusiškai naudotis ES pridėtine verte; |
| --- | --- |

31.

skatinti mažinti biurokratizmą ir reguliavimo naštą visais valdymo lygmenimis, taip sudarant sąlygas įmonėms klestėti, o piliečiams – visapusiškai naudotis ES pridėtine verte;

| 32. | propaguoti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) veiksmingo valstybės investavimo principus; |
| --- | --- |

32.

propaguoti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) veiksmingo valstybės investavimo principus;

| 33. | tobulinti Skaidrumo registrą, užtikrinant, kad jame būtų pripažįstama, jog vietos ir regionų valdžios institucijoms ir joms atstovaujančioms asociacijoms būtų netaikomas reikalavimas registruotis, nes jos yra neatsiejama ES institucinės sistemos dalis, o jų atstovai yra demokratiškai išrinkti piliečių. |
| --- | --- |

33.

tobulinti Skaidrumo registrą, užtikrinant, kad jame būtų pripažįstama, jog vietos ir regionų valdžios institucijoms ir joms atstovaujančioms asociacijoms būtų netaikomas reikalavimas registruotis, nes jos yra neatsiejama ES institucinės sistemos dalis, o jų atstovai yra demokratiškai išrinkti piliečių.

IV.   
  Stabilumas ir bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Parama mūsų kaimynams, siekiantiems perimti Europos vertybes.

RK turėtų užtikrinti, kad pastangos bendradarbiauti su mūsų kaimynais būtų grindžiamos vietos ir regionų valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimu ir žmonių tarpusavio ryšiais. Kaimyninėse šalyse įtvirtinant Europos vertybes praeityje buvo sėkmingai naudojamas institucijų ir gebėjimų stiprinimas, politinis solidarumas ir miestų diplomatija ir tai turėtų būti pagrindinės priemonės ir ateityje.

RK atkreipia dėmesį į toliau nurodytas šio prioriteto įgyvendinimo priemones:

| 34. | išplėsti ES plėtros ir kaimynystės politikos teritorinį aspektą, taip pat ir decentralizacijos principą. Remtis RK partneryste su Viduržemio jūros sąjungos (ARLEM) ir Rytų partnerystės (CORLEAP) šalimis kandidatėmis; |
| --- | --- |

34.

išplėsti ES plėtros ir kaimynystės politikos teritorinį aspektą, taip pat ir decentralizacijos principą. Remtis RK partneryste su Viduržemio jūros sąjungos (ARLEM) ir Rytų partnerystės (CORLEAP) šalimis kandidatėmis;

| 35. | remti visapusiškos ES migracijos politikos vystymą ir stiprinti vietos ir regionų krizių valdymo gebėjimus. Skatinti keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir stiprinti bendradarbiavimą vietos ir (arba) regionų lygiu, nepriklausomai nuo Komisijos pateiktos programos. Dalyvauti debatuose dėl Dublino III reglamento peržiūros, siekiant teisingo naštos pasidalijimo ES viduje, ir šalinti pagrindines nelegalios migracijos ir prekybos žmonėmis priežastis, atsižvelgiant į humanitarinius ir vystymo politikos aspektus; |
| --- | --- |

35.

remti visapusiškos ES migracijos politikos vystymą ir stiprinti vietos ir regionų krizių valdymo gebėjimus. Skatinti keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir stiprinti bendradarbiavimą vietos ir (arba) regionų lygiu, nepriklausomai nuo Komisijos pateiktos programos. Dalyvauti debatuose dėl Dublino III reglamento peržiūros, siekiant teisingo naštos pasidalijimo ES viduje, ir šalinti pagrindines nelegalios migracijos ir prekybos žmonėmis priežastis, atsižvelgiant į humanitarinius ir vystymo politikos aspektus;

| 36. | sudaryti miestų ir regionų „migracijos ir integracijos partnerystę“ kilmės ir paskirties šalyse. Tai sustiprins tarpusavio pasitikėjimą ir paskatins decentralizuotą bendradarbiavimą, ypač gyventojų susitelkimo miestuose, klimato kaitos ir išteklių trūkumo srityse; |
| --- | --- |

36.

sudaryti miestų ir regionų „migracijos ir integracijos partnerystę“ kilmės ir paskirties šalyse. Tai sustiprins tarpusavio pasitikėjimą ir paskatins decentralizuotą bendradarbiavimą, ypač gyventojų susitelkimo miestuose, klimato kaitos ir išteklių trūkumo srityse;

| 37. | remti politiką, kuria sprendžiami saugumo ir socialinio stabilumo iššūkiai vietos ir regionų lygmeniu, įskaitant tarpvalstybinį mastą, pavyzdžiui, radikalėjimo ir ksenofobijos, rasizmo ir galiausiai smurto turint omenyje tiek pavienius atvejus, tiek tokias organizuotas formas kaip terorizmas; |
| --- | --- |

37.

remti politiką, kuria sprendžiami saugumo ir socialinio stabilumo iššūkiai vietos ir regionų lygmeniu, įskaitant tarpvalstybinį mastą, pavyzdžiui, radikalėjimo ir ksenofobijos, rasizmo ir galiausiai smurto turint omenyje tiek pavienius atvejus, tiek tokias organizuotas formas kaip terorizmas;

| 38. | pabrėžti vietos ir regionų matmenį derybose dėl ES strateginių partnerysčių su svarbiais tarptautiniais subjektais, ypatingą dėmesį skiriant Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės ir prekybos paslaugomis susitarimams. Būtina užtikrinti, kad galutiniuose susitarimuose būtų laikomasi Europos socialinių ir aplinkosaugos standartų, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip genetiškai modifikuoti organizmai (GMO) ar visuotinės svarbos paslaugų apsauga. |
| --- | --- |

38.

pabrėžti vietos ir regionų matmenį derybose dėl ES strateginių partnerysčių su svarbiais tarptautiniais subjektais, ypatingą dėmesį skiriant Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės ir prekybos paslaugomis susitarimams. Būtina užtikrinti, kad galutiniuose susitarimuose būtų laikomasi Europos socialinių ir aplinkosaugos standartų, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip genetiškai modifikuoti organizmai (GMO) ar visuotinės svarbos paslaugų apsauga.

V.   
  Piliečių Europa yra ateities Europa. Stiprinti Europos Sąjungos ir jos piliečių į ateitį orientuotas partnerystes.

RK turi padėti iš naujo suartinti Europą su jos piliečiais, skatindamas dialogą su vietos ir regionų atstovais ir visų amžių piliečiais. Be to, turėtume veiksmingai viešinti savo darbą ir pagrindinį dėmesį skirti ES pridėtinės vertės bei rezultatų, pasiektų savo šalyse, demonstravimui.

RK atkreipia dėmesį į toliau nurodytas šio prioriteto įgyvendinimo priemones:

| 39. | skleisti žinias apie Europą ir jos vertybes, skatinti viešas diskusijas su piliečiais ir parodyti, kokį poveikį daro Europa piliečių gerovei; |
| --- | --- |

39.

skleisti žinias apie Europą ir jos vertybes, skatinti viešas diskusijas su piliečiais ir parodyti, kokį poveikį daro Europa piliečių gerovei;

| 40. | geriau viešinti RK pridėtinę vertę Europos Sąjungoje, kartu stiprinti Komiteto ryšius su kitomis institucijomis; gilinti ir plėtoti subsidiarumo stebėsenos procedūrą ir tolesnę su nuomonėmis susijusios veiklos praktiką: atliekant nuomonių poveikio tyrimą taikyti išmatuojamus kriterijus; |
| --- | --- |

40.

geriau viešinti RK pridėtinę vertę Europos Sąjungoje, kartu stiprinti Komiteto ryšius su kitomis institucijomis; gilinti ir plėtoti subsidiarumo stebėsenos procedūrą ir tolesnę su nuomonėmis susijusios veiklos praktiką: atliekant nuomonių poveikio tyrimą taikyti išmatuojamus kriterijus;

| 41. | įnešti savo indėlį į vykstančius debatus dėl Lisabonos sutarties įgyvendinimo, siekiant dalyvauti institucijų debatuose dėl galimų Sutarties pakeitimų ateityje. |
| --- | --- |

41.

įnešti savo indėlį į vykstančius debatus dėl Lisabonos sutarties įgyvendinimo, siekiant dalyvauti institucijų debatuose dėl galimų Sutarties pakeitimų ateityje.

RK paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ES institucijoms ir 2015–2020 m. laikotarpiu ES Tarybai pirmininkaujančioms ir pirmininkausiančioms valstybėms narėms.

Briuselis, 2015 m. birželio 4 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d

| 7.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 260/6

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Geresnė jūrų aplinkos apsauga“

(2015/C 260/02)

| Pranešėjas | Hermann KUHN (DE/PES), Brėmeno Landtago narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Nuomonė savo iniciatyva |

Pranešėjas

Hermann KUHN (DE/PES), Brėmeno Landtago narys

Pamatinis dokumentas

Nuomonė savo iniciatyva

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | primena, kad Integruota jūrų politika Europos Sąjungai turi didžiulę reikšmę. Europos pakrantės ir jūrų erdvės yra žmonių gerovės ir klestėjimo pagrindas: jos yra Europos prekybos keliai, reguliuoja klimatą, yra maisto, energijos bei išteklių šaltinis, taip pat mėgstama vieta gyventi ir ilsėtis. Gera jūrų aplinkos būklė yra vienas iš pagrindinių aspektų siekiant tvaraus gyvenimo ir už jūrų aplinkos ribų (1); |
| --- | --- |

1.

primena, kad Integruota jūrų politika Europos Sąjungai turi didžiulę reikšmę. Europos pakrantės ir jūrų erdvės yra žmonių gerovės ir klestėjimo pagrindas: jos yra Europos prekybos keliai, reguliuoja klimatą, yra maisto, energijos bei išteklių šaltinis, taip pat mėgstama vieta gyventi ir ilsėtis. Gera jūrų aplinkos būklė yra vienas iš pagrindinių aspektų siekiant tvaraus gyvenimo ir už jūrų aplinkos ribų (1);

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad šiuo metu Europos jūrų būklė nėra gera, visų pirma, kad iš daugumos žuvų išteklių vis dar išžvejojamas didesnis kiekis negu didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis, pavojingųjų ir maisto medžiagų bei šiukšlių patekimas ir koncentracija, svetimų rūšių ir nematerialiųjų veiksnių (triukšmo, šviesos ir šilumos) kiekis dažnai viršija ekologiniu požiūriu priimtinas vertes, o klimato kaita vis labiau neigiamai veikia jūrų ir pakrančių ekosistemas; |
| --- | --- |

2.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad šiuo metu Europos jūrų būklė nėra gera, visų pirma, kad iš daugumos žuvų išteklių vis dar išžvejojamas didesnis kiekis negu didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis, pavojingųjų ir maisto medžiagų bei šiukšlių patekimas ir koncentracija, svetimų rūšių ir nematerialiųjų veiksnių (triukšmo, šviesos ir šilumos) kiekis dažnai viršija ekologiniu požiūriu priimtinas vertes, o klimato kaita vis labiau neigiamai veikia jūrų ir pakrančių ekosistemas;

| 3. | supranta, kad dėl įvairios ekonominės veiklos šiuo metu jūrų būklė veikiausiai tik blogėja ir, jei tuo pat metu nebus imamasi ryžtingų priemonių pasiekti „gerą aplinkos būklę“, bėgant laikui kils pavojus esminiams dalykams. Jei Europos visuomenė nesaugos jūrų, jai tai visomis prasmėmis brangiai kainuos (2); |
| --- | --- |

3.

supranta, kad dėl įvairios ekonominės veiklos šiuo metu jūrų būklė veikiausiai tik blogėja ir, jei tuo pat metu nebus imamasi ryžtingų priemonių pasiekti „gerą aplinkos būklę“, bėgant laikui kils pavojus esminiams dalykams. Jei Europos visuomenė nesaugos jūrų, jai tai visomis prasmėmis brangiai kainuos (2);

| 4. | pabrėžia, kad ir ateities kartos turi teisę į biologiškai įvairią ir dinamišką jūrų aplinką, kuri būtų saugi, švari, nekenksminga sveikatai ir produktyvi; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ir ateities kartos turi teisę į biologiškai įvairią ir dinamišką jūrų aplinką, kuri būtų saugi, švari, nekenksminga sveikatai ir produktyvi;

| 5. | todėl pakartoja, kad teigiamai vertina 2008 m. Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (toliau – JSPD) kaip Integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai aplinkosaugos ramstį, kuria nustatytas privalomas tikslas iki 2020 m. pasiekti „gerą aplinkos būklę“ (3); |
| --- | --- |

5.

todėl pakartoja, kad teigiamai vertina 2008 m. Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (toliau – JSPD) kaip Integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai aplinkosaugos ramstį, kuria nustatytas privalomas tikslas iki 2020 m. pasiekti „gerą aplinkos būklę“ (3);

Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (JSPD) įgyvendinimo padėtis

| 6. | pripažįsta, kad per neilgą laikotarpį valstybės narės dėjo daug pastangų pasiekti gerą aplinkos būklę, visų pirma kalbant apie pradinį įvertinimą, geros aplinkos būklės nustatymą, aplinkosaugos tikslų nustatymą ir stebėsenos programų rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad per neilgą laikotarpį valstybės narės dėjo daug pastangų pasiekti gerą aplinkos būklę, visų pirma kalbant apie pradinį įvertinimą, geros aplinkos būklės nustatymą, aplinkosaugos tikslų nustatymą ir stebėsenos programų rengimą ir įgyvendinimą;

| 7. | tačiau yra susirūpinęs, kad, kaip pažymėjo Komisija, apskritai valstybės narės nusistatė per mažo užmojo, netikslius ir nedarnius tikslus, todėl netgi sunku atsakyti į klausimą, kiek trūksta iki tikslo pasiekimo (4); |
| --- | --- |

7.

tačiau yra susirūpinęs, kad, kaip pažymėjo Komisija, apskritai valstybės narės nusistatė per mažo užmojo, netikslius ir nedarnius tikslus, todėl netgi sunku atsakyti į klausimą, kiek trūksta iki tikslo pasiekimo (4);

| 8. | palankiai vertina Komisijos ir valstybių narių Jūrų strategijos koordinavimo grupėje (angl. Marine strategy coordination group) vykdomą Bendrąją įgyvendinimo strategiją (angl. Common implementation strategy) ir tikisi, kad ši veikla pagerins bendrą supratimą, kaip įgyvendinti JSPD; prašo Komisijos nedelsiant peržiūrėti geros aplinkos būklės kriterijus ir metodinius standartus (2010/477/ES); |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos ir valstybių narių Jūrų strategijos koordinavimo grupėje (angl. Marine strategy coordination group) vykdomą Bendrąją įgyvendinimo strategiją (angl. Common implementation strategy) ir tikisi, kad ši veikla pagerins bendrą supratimą, kaip įgyvendinti JSPD; prašo Komisijos nedelsiant peržiūrėti geros aplinkos būklės kriterijus ir metodinius standartus (2010/477/ES);

| 9. | nurodo, kad, remiantis JSPD, valstybės narės iki 2015 m. pabaigos turi parengti, o nuo 2016 m. pradėti įgyvendinti priemonių programas; tvirtai remia Komisijos reikalavimą pasiekti „esminį politikos pokytį“ jūrų apsaugos srityje ir yra įsitikinęs, kad siekiant šio tikslo reikia vadovautis šiomis priemonių programomis (5); |
| --- | --- |

9.

nurodo, kad, remiantis JSPD, valstybės narės iki 2015 m. pabaigos turi parengti, o nuo 2016 m. pradėti įgyvendinti priemonių programas; tvirtai remia Komisijos reikalavimą pasiekti „esminį politikos pokytį“ jūrų apsaugos srityje ir yra įsitikinęs, kad siekiant šio tikslo reikia vadovautis šiomis priemonių programomis (5);

| 10. | ragina valstybes nares, toliau įgyvendinant JSPD, joje nurodytas išimties išlygas aiškinti siaurai, kad nekiltų pavojus, jog gera aplinkos būklė nebus pasiekta; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares, toliau įgyvendinant JSPD, joje nurodytas išimties išlygas aiškinti siaurai, kad nekiltų pavojus, jog gera aplinkos būklė nebus pasiekta;

| 11. | pabrėžia, kad sėkmė, t. y. iki 2020 m. pasiekus gerą jūrų aplinkos būklę, reikštų didelę naudą ekonomikai ir geresnes gyvenimo sąlygas ne tik pakrančių, bet ir tolimesniuose regionuose, o nesėkmė – galimus didelius ekonominius nuostolius. Todėl prie priemonių programų rengimo turi prisidėti visos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad sėkmė, t. y. iki 2020 m. pasiekus gerą jūrų aplinkos būklę, reikštų didelę naudą ekonomikai ir geresnes gyvenimo sąlygas ne tik pakrančių, bet ir tolimesniuose regionuose, o nesėkmė – galimus didelius ekonominius nuostolius. Todėl prie priemonių programų rengimo turi prisidėti visos vietos ir regionų valdžios institucijos;

Žinios

| 12. | pažymi, kad valstybės narės jau dėjo daug pastangų rūšiuodamos, analizuodamos ir vertindamos jūrų vandenų duomenis; tačiau nurodo, kad mokslinis supratimas apie jūrų būklę ir antropogeninės taršos kelius vis dar nepakankamas (6); |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad valstybės narės jau dėjo daug pastangų rūšiuodamos, analizuodamos ir vertindamos jūrų vandenų duomenis; tačiau nurodo, kad mokslinis supratimas apie jūrų būklę ir antropogeninės taršos kelius vis dar nepakankamas (6);

| 13. | įspėja, kad žinių spragos negali būti kliūtis kurti konkrečias ir didelių užmojų priemonių programas; |
| --- | --- |

13.

įspėja, kad žinių spragos negali būti kliūtis kurti konkrečias ir didelių užmojų priemonių programas;

| 14. | tvirtai remia Komisijos siūlymus Sąjungos ir regionų lygmenimis gerinti valstybių narių koordinavimą renkant, analizuojant ir vertinant mokslinę informaciją apie jūrų aplinką, visų pirma skatinti informacijos mainus tarp Europos aplinkos agentūros, regioninių jūrų konvencijų ir valstybių narių bei ją geriau susieti su vertinimais, padarytais pagal kitus ES teisės aktus; |
| --- | --- |

14.

tvirtai remia Komisijos siūlymus Sąjungos ir regionų lygmenimis gerinti valstybių narių koordinavimą renkant, analizuojant ir vertinant mokslinę informaciją apie jūrų aplinką, visų pirma skatinti informacijos mainus tarp Europos aplinkos agentūros, regioninių jūrų konvencijų ir valstybių narių bei ją geriau susieti su vertinimais, padarytais pagal kitus ES teisės aktus;

| 15. | ragina visas suinteresuotąsias šalis daugiau ES 2014–2020 m. rėmimo laikotarpio programų (visų pirma Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), programos „Horizontas 2020“, Bendrijos iniciatyvos dėl pasienio regionų (INTERREG) lėšų skirti jūrų aplinkos tyrimo projektams; |
| --- | --- |

15.

ragina visas suinteresuotąsias šalis daugiau ES 2014–2020 m. rėmimo laikotarpio programų (visų pirma Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), programos „Horizontas 2020“, Bendrijos iniciatyvos dėl pasienio regionų (INTERREG) lėšų skirti jūrų aplinkos tyrimo projektams;

| 16. | mano, kad ateityje ir privatūs subjektai, pavyzdžiui, suteikiant leidimą vykdyti veiklą jūroje, turėtų būti labiau įpareigojami rinkti ir teikti duomenis apie jūrų būklę, kad vėliau juos būtų galima įtraukti į kitus duomenų rinkinius ir vertinimus jūrų apsaugos tikslais; |
| --- | --- |

16.

mano, kad ateityje ir privatūs subjektai, pavyzdžiui, suteikiant leidimą vykdyti veiklą jūroje, turėtų būti labiau įpareigojami rinkti ir teikti duomenis apie jūrų būklę, kad vėliau juos būtų galima įtraukti į kitus duomenų rinkinius ir vertinimus jūrų apsaugos tikslais;

Valdymas

| 17. | supranta, kad priemonių programų kūrimas, kaip nustatyta JSPD, yra valstybių narių kompetencija ir atsakomybė; tačiau yra įsitikinęs, kad sėkminga jūrų apsauga įmanoma tik visų lygmenų valdžios, ekonomikos sektoriaus ir pilietinės visuomenės pastangomis, todėl ir visus savo reikalavimus bei lūkesčius nukreipia į visas suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

17.

supranta, kad priemonių programų kūrimas, kaip nustatyta JSPD, yra valstybių narių kompetencija ir atsakomybė; tačiau yra įsitikinęs, kad sėkminga jūrų apsauga įmanoma tik visų lygmenų valdžios, ekonomikos sektoriaus ir pilietinės visuomenės pastangomis, todėl ir visus savo reikalavimus bei lūkesčius nukreipia į visas suinteresuotąsias šalis;

| 18. | palankiai vertina tai, kad Komisija ketina ir toliau aktyviai analizuoti ir vertinti šios direktyvos įgyvendinimą valstybėse narėse; ragina ją atlikti palaikomąjį, koordinuojamąjį ir skatinamąjį vaidmenį kalbant apie visų jūrų apsaugai svarbių Sąjungos teisės aktų, įskaitant paramos programas, susiejimą ir jų laikymąsi; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina tai, kad Komisija ketina ir toliau aktyviai analizuoti ir vertinti šios direktyvos įgyvendinimą valstybėse narėse; ragina ją atlikti palaikomąjį, koordinuojamąjį ir skatinamąjį vaidmenį kalbant apie visų jūrų apsaugai svarbių Sąjungos teisės aktų, įskaitant paramos programas, susiejimą ir jų laikymąsi;

| 19. | ragina Komisiją reguliariai teikti JSPD įgyvendinimo vertinimo ataskaitas, visų pirma nustatant geriausios patirties scenarijus; siūlo vietos lygmens sprendimais keistis taip pat per jau esamą bendrą Techninę Regionų komiteto ir Komisijos bendradarbiavimo aplinkos klausimais platformą; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją reguliariai teikti JSPD įgyvendinimo vertinimo ataskaitas, visų pirma nustatant geriausios patirties scenarijus; siūlo vietos lygmens sprendimais keistis taip pat per jau esamą bendrą Techninę Regionų komiteto ir Komisijos bendradarbiavimo aplinkos klausimais platformą;

| 20. | nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi labai daug patirties ir žinių, nes jos susiduria su jūrų būklės padariniais; todėl ragina tinkama forma šias institucijas kuo labiau įtraukti į nacionalinių priemonių programų rengimą; |
| --- | --- |

20.

nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi labai daug patirties ir žinių, nes jos susiduria su jūrų būklės padariniais; todėl ragina tinkama forma šias institucijas kuo labiau įtraukti į nacionalinių priemonių programų rengimą;

| 21. | pritaria tam, kad, laikantis gero valdymo taisyklių, kuriant priemonių programas būtų atsižvelgiama į dalyvavimo, bendradarbiavimo, skaidrumo, įtraukumo ir politinės darnos principus; |
| --- | --- |

21.

pritaria tam, kad, laikantis gero valdymo taisyklių, kuriant priemonių programas būtų atsižvelgiama į dalyvavimo, bendradarbiavimo, skaidrumo, įtraukumo ir politinės darnos principus;

| 22. | tikisi, kad, jei kilusių problemų sprendimas pateks į Sąjungos kompetencijos sritį, valstybės narės kreipsis į Sąjungą ir tuomet ši imsis sprendimų iniciatyvos; |
| --- | --- |

22.

tikisi, kad, jei kilusių problemų sprendimas pateks į Sąjungos kompetencijos sritį, valstybės narės kreipsis į Sąjungą ir tuomet ši imsis sprendimų iniciatyvos;

| 23. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į Komisijos teiginius, kad bendradarbiavimas regioninių jūrų baseinų srityje iki šiol nepakankamas; yra tvirtai įsitikinęs, kad bendrą sėkmę nulems bendras regioninis priemonių planavimas jūrų baseinų srityje – nes vanduo sienų nepaiso (7); |
| --- | --- |

23.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į Komisijos teiginius, kad bendradarbiavimas regioninių jūrų baseinų srityje iki šiol nepakankamas; yra tvirtai įsitikinęs, kad bendrą sėkmę nulems bendras regioninis priemonių planavimas jūrų baseinų srityje – nes vanduo sienų nepaiso (7);

| 24. | vertina didelį regioninių jūrų konvencijų indėlį į jūrų apsaugą; mano, kad šios konvencijos taip pat gali būti tinkamos regionų lygmeniu suderintų valstybių narių priemonių rengimo platformos, ir ragina į šią veiklą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas. Prie regioninio bendradarbiavimo gali prisidėti ir Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG); |
| --- | --- |

24.

vertina didelį regioninių jūrų konvencijų indėlį į jūrų apsaugą; mano, kad šios konvencijos taip pat gali būti tinkamos regionų lygmeniu suderintų valstybių narių priemonių rengimo platformos, ir ragina į šią veiklą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas. Prie regioninio bendradarbiavimo gali prisidėti ir Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG);

| 25. | ragina šiuo tikslu taikyti ir naujus tarpvalstybinio jūrų teritorijų planavimo metodus, siekiant, be kita ko, aktyvesnę veiklą jūrose suderinti su jūrų apsaugos tikslais. Tam reikėtų pagalvoti ir apie privalomų kompensuojamųjų priemonių jūroje procedūrą (8); |
| --- | --- |

25.

ragina šiuo tikslu taikyti ir naujus tarpvalstybinio jūrų teritorijų planavimo metodus, siekiant, be kita ko, aktyvesnę veiklą jūrose suderinti su jūrų apsaugos tikslais. Tam reikėtų pagalvoti ir apie privalomų kompensuojamųjų priemonių jūroje procedūrą (8);

| 26. | pažymi, kad Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimas leis ES ir valstybėms narėms geriau įvykdyti savo įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimas leis ES ir valstybėms narėms geriau įvykdyti savo įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus;

| 27. | ragina Komisiją parengti pasiūlymus, kaip būtų galima remti Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslus Viduržemio jūros ir Juodosios jūros teritorijose, taip pat užjūrio šalių bei valstybių narių teritorijų vandenyse, kuriems ji nėra tiesiogiai taikoma; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją parengti pasiūlymus, kaip būtų galima remti Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslus Viduržemio jūros ir Juodosios jūros teritorijose, taip pat užjūrio šalių bei valstybių narių teritorijų vandenyse, kuriems ji nėra tiesiogiai taikoma;

| 28. | mano, kad Sąjungos makroregioninės strategijos ir jūrų baseinų strategijos yra tinkama sistema, kad jūrų apsauga būtų įtraukta į platesnį regioninį bendradarbiavimą (9); |
| --- | --- |

28.

mano, kad Sąjungos makroregioninės strategijos ir jūrų baseinų strategijos yra tinkama sistema, kad jūrų apsauga būtų įtraukta į platesnį regioninį bendradarbiavimą (9);

Bendrieji priemonių programoms keliami reikalavimai

| 29. | ragina valstybes nares rengiant ir įgyvendinant priemonių programas taikyti ekosistemos požiūrį ir laikytis atsargumo principo bei principo „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares rengiant ir įgyvendinant priemonių programas taikyti ekosistemos požiūrį ir laikytis atsargumo principo bei principo „teršėjas moka“;

| 30. | nurodo, kad tiesiogiai ar netiesiogiai daryti poveikį jūrų aplinkos apsaugai siekiama įvairiomis Sąjungos taisyklėmis ir politikos kryptimis, todėl valstybių narių priemonių programos turi derėti visų pirma su bendrosios žemės ūkio politikos, bendros žuvininkystės politikos, Vandens pagrindų direktyvos, Buveinių ir Paukščių direktyvų (tinklas „Natura 2000“) nuostatomis bei Biologinės įvairovės strategija ir klimato politika; |
| --- | --- |

30.

nurodo, kad tiesiogiai ar netiesiogiai daryti poveikį jūrų aplinkos apsaugai siekiama įvairiomis Sąjungos taisyklėmis ir politikos kryptimis, todėl valstybių narių priemonių programos turi derėti visų pirma su bendrosios žemės ūkio politikos, bendros žuvininkystės politikos, Vandens pagrindų direktyvos, Buveinių ir Paukščių direktyvų (tinklas „Natura 2000“) nuostatomis bei Biologinės įvairovės strategija ir klimato politika;

| 31. | siūlo būtinai įgyvendinti toliau išvardytas priemones, atsižvelgiant į skirtingą pradinę padėtį ir konkrečias sąlygas įvairiuose jūrų regionuose bei užtikrinant proporcingumą, išlaidų veiksmingumą ir įgyvendinimo galimybes; |
| --- | --- |

31.

siūlo būtinai įgyvendinti toliau išvardytas priemones, atsižvelgiant į skirtingą pradinę padėtį ir konkrečias sąlygas įvairiuose jūrų regionuose bei užtikrinant proporcingumą, išlaidų veiksmingumą ir įgyvendinimo galimybes;

Biologinės įvairovės, mitybos tinklų ir jūros dugno apsaugos priemonės (išdėstyta pagal JSPD deskriptorius (toliau – D); D1, D4, D6)

| 32. | pabrėžia pagal tarptautinius, europinius ir nacionalinius susitarimus nurodytų jūrų saugomų teritorijų reikšmę jūrų biologinės įvairovės apsaugai ir išsaugojimui; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia pagal tarptautinius, europinius ir nacionalinius susitarimus nurodytų jūrų saugomų teritorijų reikšmę jūrų biologinės įvairovės apsaugai ir išsaugojimui;

| 33. | yra įsitikinęs, kad, nurodžius jūrų saugomas teritorijas, reikia parengti aiškias apsaugos ir valdymo koncepcijas, kuriomis būtų užtikrinami saugomų teritorijų apsauga, išsaugojimas ir ekologinė nauda; mano, kad žuvininkystės ir jūros dugno kasybos apribojimai jūrų saugomose teritorijose (įskaitant zonų, kuriose draudžiama bet kokia komercinė veikla, nustatymą) yra būtini, kad nekiltų pavojus jūrų saugomų teritorijų apsaugai, bet, priešingai, kad ji būtų gerinama; pritaria tam, kad galimi veiklos apribojimai būtų nustatomi remiantis dialogu su susijusiais sektoriais; |
| --- | --- |

33.

yra įsitikinęs, kad, nurodžius jūrų saugomas teritorijas, reikia parengti aiškias apsaugos ir valdymo koncepcijas, kuriomis būtų užtikrinami saugomų teritorijų apsauga, išsaugojimas ir ekologinė nauda; mano, kad žuvininkystės ir jūros dugno kasybos apribojimai jūrų saugomose teritorijose (įskaitant zonų, kuriose draudžiama bet kokia komercinė veikla, nustatymą) yra būtini, kad nekiltų pavojus jūrų saugomų teritorijų apsaugai, bet, priešingai, kad ji būtų gerinama; pritaria tam, kad galimi veiklos apribojimai būtų nustatomi remiantis dialogu su susijusiais sektoriais;

| 34. | primena būtinybę patikrinti, ar esamos jūrų saugomos teritorijos sudaro darnų ir reprezentatyvų tinklą, tinkamai apimantį jūrų ekosistemų įvairovę; yra įsitikinęs, kad tokias teritorijas tvarkyti ir valdyti tarpvalstybiniu regioniniu lygmeniu yra pigiau ir ekologiniu aspektu naudingiau, negu įgyvendinti vienašales nacionalines priemones; |
| --- | --- |

34.

primena būtinybę patikrinti, ar esamos jūrų saugomos teritorijos sudaro darnų ir reprezentatyvų tinklą, tinkamai apimantį jūrų ekosistemų įvairovę; yra įsitikinęs, kad tokias teritorijas tvarkyti ir valdyti tarpvalstybiniu regioniniu lygmeniu yra pigiau ir ekologiniu aspektu naudingiau, negu įgyvendinti vienašales nacionalines priemones;

| 35. | ragina nurodyti naujas jūrų saugomas teritorijas, jei tai būtina siekiant geros aplinkos būklės (10); |
| --- | --- |

35.

ragina nurodyti naujas jūrų saugomas teritorijas, jei tai būtina siekiant geros aplinkos būklės (10);

| 36. | taip pat mano, kad būtina geriau ištirti galimą veiklos jūroje (žuvininkystės, taip pat vamzdynų, kabelių tiesimo ir pan.) poveikį jūros dugnui, kad pagal tai būtų galima rengti standartus ir taisykles; |
| --- | --- |

36.

taip pat mano, kad būtina geriau ištirti galimą veiklos jūroje (žuvininkystės, taip pat vamzdynų, kabelių tiesimo ir pan.) poveikį jūros dugnui, kad pagal tai būtų galima rengti standartus ir taisykles;

Apsaugos nuo svetimų rūšių priemonės (D2)

| 37. | nurodo ekologinius ir ekonominius pavojus, kylančius dėl svetimų rūšių plitimo Europos jūrose; todėl iš esmės palankiai vertina Reglamentą dėl invazinių svetimų rūšių ir tikisi, kad visų pirma invazinių rūšių antropogeninių patekimo kelių stebėjimas ir prireikus jų užkirtimas padės pasiekti gerą aplinkos būklę; |
| --- | --- |

37.

nurodo ekologinius ir ekonominius pavojus, kylančius dėl svetimų rūšių plitimo Europos jūrose; todėl iš esmės palankiai vertina Reglamentą dėl invazinių svetimų rūšių ir tikisi, kad visų pirma invazinių rūšių antropogeninių patekimo kelių stebėjimas ir prireikus jų užkirtimas padės pasiekti gerą aplinkos būklę;

| 38. | ragina valstybes nares sudaryti nacionalinius invazinių svetimų rūšių sąrašus, suderinti juos regionų lygmeniu ir jais remiantis bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu šias rūšis kontroliuojant; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares sudaryti nacionalinius invazinių svetimų rūšių sąrašus, suderinti juos regionų lygmeniu ir jais remiantis bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu šias rūšis kontroliuojant;

| 39. | pritaria tam, kad Europos Sąjunga ratifikuotų ir įgyvendintų Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Balastinių vandenų konvenciją; |
| --- | --- |

39.

pritaria tam, kad Europos Sąjunga ratifikuotų ir įgyvendintų Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Balastinių vandenų konvenciją;

| 40. | ragina atvirose akvakultūros sistemose auginti tik vietines rūšis; |
| --- | --- |

40.

ragina atvirose akvakultūros sistemose auginti tik vietines rūšis;

Komerciniams tikslams žvejojamų rūšių apsaugos priemonės (D3)

| 41. | nurodo, kad žuvininkystė daugeliui Sąjungos pakrančių regionų tebeturi didelę ekonominę ir kultūrinę reikšmę; žino, kad žuvininkystė Sąjungoje yra įvairi, ir pabrėžia, kad bendra žuvininkystės politika turi būti siekiama įvairius ekonominius poreikius suderinti su ekologiniais jūrų aplinkos reikalavimais; |
| --- | --- |

41.

nurodo, kad žuvininkystė daugeliui Sąjungos pakrančių regionų tebeturi didelę ekonominę ir kultūrinę reikšmę; žino, kad žuvininkystė Sąjungoje yra įvairi, ir pabrėžia, kad bendra žuvininkystės politika turi būti siekiama įvairius ekonominius poreikius suderinti su ekologiniais jūrų aplinkos reikalavimais;

| 42. | todėl palankiai vertina bendros žuvininkystės politikos reformą ir tikisi, kad šiuo tikslu iš naujo apibrėžiami tikslai, visų pirma veiklos apribojimai, bus nustatyti taip, kad komerciniams tikslams žvejojamų rūšių populiacija būtų atkurta arba išsaugota tokia apimtimi, kuri viršytų didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, taip pat kad bus vykdomas ir veiksmingai kontroliuojamas reikalavimas visą laimikį iškrauti į krantą (11); |
| --- | --- |

42.

todėl palankiai vertina bendros žuvininkystės politikos reformą ir tikisi, kad šiuo tikslu iš naujo apibrėžiami tikslai, visų pirma veiklos apribojimai, bus nustatyti taip, kad komerciniams tikslams žvejojamų rūšių populiacija būtų atkurta arba išsaugota tokia apimtimi, kuri viršytų didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, taip pat kad bus vykdomas ir veiksmingai kontroliuojamas reikalavimas visą laimikį iškrauti į krantą (11);

| 43. | ragina Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) lėšas naudoti taip, kad nebūtų pažeidžiami JSPD tikslai; pritaria tam, kad, be kita ko, būtų skatinama naudoti naujus atrankiosios žvejybos būdus, siekiant sumažinti priegaudos (taip pat paukščių) gaištamumą ir tausoti jūros dugno buveines; |
| --- | --- |

43.

ragina Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) lėšas naudoti taip, kad nebūtų pažeidžiami JSPD tikslai; pritaria tam, kad, be kita ko, būtų skatinama naudoti naujus atrankiosios žvejybos būdus, siekiant sumažinti priegaudos (taip pat paukščių) gaištamumą ir tausoti jūros dugno buveines;

Priemonės prieš eutrofikaciją (D5)

| 44. | primena, kad pernelyg didelio kiekio maisto medžiagų patekimas į Europos jūrų vandenis įvairiuose regionuose yra didelė aplinkos problema; |
| --- | --- |

44.

primena, kad pernelyg didelio kiekio maisto medžiagų patekimas į Europos jūrų vandenis įvairiuose regionuose yra didelė aplinkos problema;

| 45. | mano, kad, ruošiantis netrukus persvarstyti Nitratų direktyvą ir ją įgyvendinant, būtina gerokai sumažinti trąšų patekimą į jūrų vandenis. Vykdant bendrąją žemės ūkio politiką turėtų būti skatinama taikyti alternatyvius, ne tokius kenksmingus tręšimo metodus; |
| --- | --- |

45.

mano, kad, ruošiantis netrukus persvarstyti Nitratų direktyvą ir ją įgyvendinant, būtina gerokai sumažinti trąšų patekimą į jūrų vandenis. Vykdant bendrąją žemės ūkio politiką turėtų būti skatinama taikyti alternatyvius, ne tokius kenksmingus tręšimo metodus;

| 46. | pritaria tam, kad būtų daug labiau skatinama ekologinė gamyba, siekiant, kad 2020 m. ji sudarytų daugiau kaip 10 % visos gamybos; |
| --- | --- |

46.

pritaria tam, kad būtų daug labiau skatinama ekologinė gamyba, siekiant, kad 2020 m. ji sudarytų daugiau kaip 10 % visos gamybos;

| 47. | ragina nustatyti draudimą užsiimti žemdirbyste ir tręšti laukus arti vandens telkinių, kad būtų galima gerokai sumažinti maisto medžiagų patekimą į vandens telkinius, o galiausiai – ir į jūrų aplinką; |
| --- | --- |

47.

ragina nustatyti draudimą užsiimti žemdirbyste ir tręšti laukus arti vandens telkinių, kad būtų galima gerokai sumažinti maisto medžiagų patekimą į vandens telkinius, o galiausiai – ir į jūrų aplinką;

| 48. | ragina leidimą eksploatuoti atviras akvakultūros sistemas Europos jūrų vandenyse susieti su reikalavimu, kad jų nulemtas maisto medžiagų patekimas į jūrų vandenis nekeltų pavojaus geros aplinkos būklės tikslui (12); |
| --- | --- |

48.

ragina leidimą eksploatuoti atviras akvakultūros sistemas Europos jūrų vandenyse susieti su reikalavimu, kad jų nulemtas maisto medžiagų patekimas į jūrų vandenis nekeltų pavojaus geros aplinkos būklės tikslui (12);

| 49. | mano, kad reikia skubiai išplėsti susitarimus dėl sieros išmetamųjų teršalų kontrolės zonų (angl. sulphur emission control area, SECA) apimant visus ES jūrų regionus; tikisi, kad Komisija ir valstybės narės toliau dės dideles pastangas taip pat nustatyti NOx išmetamųjų teršalų kontrolės zonas (angl. NOx emission control area, NECA); |
| --- | --- |

49.

mano, kad reikia skubiai išplėsti susitarimus dėl sieros išmetamųjų teršalų kontrolės zonų (angl. sulphur emission control area, SECA) apimant visus ES jūrų regionus; tikisi, kad Komisija ir valstybės narės toliau dės dideles pastangas taip pat nustatyti NOx išmetamųjų teršalų kontrolės zonas (angl. NOx emission control area, NECA);

Teršalų mažinimo priemonės (D8, D9)

| 50. | primena, kad įvairiausių rūšių pavojingųjų medžiagų patekimas į jūrų vandenis, pavieniui ar kartu, neigiamai veikia gyvybę jūroje ir kelia jai pavojų, o per maisto grandinę pasiekia ir žmones; todėl mano, kad esminis tikslas – pasiekti, kad iki 2020 m. į jūrų vandenis visiškai nepatektų pavojingųjų medžiagų, ir įgyvendinti jau priimtus susitarimus; |
| --- | --- |

50.

primena, kad įvairiausių rūšių pavojingųjų medžiagų patekimas į jūrų vandenis, pavieniui ar kartu, neigiamai veikia gyvybę jūroje ir kelia jai pavojų, o per maisto grandinę pasiekia ir žmones; todėl mano, kad esminis tikslas – pasiekti, kad iki 2020 m. į jūrų vandenis visiškai nepatektų pavojingųjų medžiagų, ir įgyvendinti jau priimtus susitarimus;

| 51. | atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgiant į didėjančią pakrančių taršą parafinu, kuris iš rezervuarų išplaunamas į jūrą, reikia kuo skubiau uždrausti tokią šalinimo praktiką jūroje; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgiant į didėjančią pakrančių taršą parafinu, kuris iš rezervuarų išplaunamas į jūrą, reikia kuo skubiau uždrausti tokią šalinimo praktiką jūroje;

| 52. | pritaria tam, kad būtų peržiūrėtos nuotekų, kuriose yra naftos (iš laivybos, naftos gavybos, pramonės), ribinės vertės; |
| --- | --- |

52.

pritaria tam, kad būtų peržiūrėtos nuotekų, kuriose yra naftos (iš laivybos, naftos gavybos, pramonės), ribinės vertės;

| 53. | pakartoja savo raginimą parengti Europos veiksmų planą dėl jūros dugne esančių šaudmenų, kurie kelia vis didesnį pavojų laivybai, veiklai jūroje ir turizmui, šalinimo (pirmiausia iškėlimo ir sunaikinimo); |
| --- | --- |

53.

pakartoja savo raginimą parengti Europos veiksmų planą dėl jūros dugne esančių šaudmenų, kurie kelia vis didesnį pavojų laivybai, veiklai jūroje ir turizmui, šalinimo (pirmiausia iškėlimo ir sunaikinimo);

| 54. | patvirtina savo nuomonę, kad jūrų taršą reikia mažinti taršos vietoje (gamybos ir vartojimo srityse); taip pat mano, kad reikia skatinti įgyvendinti tokias priemones kaip vadinamoji ketvirtoji valymo pakopa vandens valymo įrenginiuose, kuriomis būtų galima sumažinti mikroskopinių teršalų nuotekose. Taip pat reikia nebepilti nuotekų dumblo ant žemės ūkio naudmenų; |
| --- | --- |

54.

patvirtina savo nuomonę, kad jūrų taršą reikia mažinti taršos vietoje (gamybos ir vartojimo srityse); taip pat mano, kad reikia skatinti įgyvendinti tokias priemones kaip vadinamoji ketvirtoji valymo pakopa vandens valymo įrenginiuose, kuriomis būtų galima sumažinti mikroskopinių teršalų nuotekose. Taip pat reikia nebepilti nuotekų dumblo ant žemės ūkio naudmenų;

| 55. | atkreipia dėmesį, kad grėsmę keliantys vieno korpuso tanklaiviai vis dar plaukioja Europos vandenyse, ir ragina užtikrinti griežtą kontrolę ir dar griežtesnes nuostatas siekiant užkirsti kelią su tuo susijusiai grėsmei; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį, kad grėsmę keliantys vieno korpuso tanklaiviai vis dar plaukioja Europos vandenyse, ir ragina užtikrinti griežtą kontrolę ir dar griežtesnes nuostatas siekiant užkirsti kelią su tuo susijusiai grėsmei;

| 56. | yra įsitikinęs, kad turėtų būti rengiamos avarinių uostų, į kuriuos būtų atplukdomi avariją patyrę laivai, visų pirma su pavojingu kroviniu, koncepcijos ir užtikrinami pakankami pagalbos pajėgumai, kurie būtų naudojami nelaimingų atsitikimų prevencijai laivui patyrus avariją, taip pat netoli jūrų vėjo elektrinių parkų, kurių daugėja. Šiuo klausimu svarbus koordinavimas regionų ir valstybių lygmenimis; |
| --- | --- |

56.

yra įsitikinęs, kad turėtų būti rengiamos avarinių uostų, į kuriuos būtų atplukdomi avariją patyrę laivai, visų pirma su pavojingu kroviniu, koncepcijos ir užtikrinami pakankami pagalbos pajėgumai, kurie būtų naudojami nelaimingų atsitikimų prevencijai laivui patyrus avariją, taip pat netoli jūrų vėjo elektrinių parkų, kurių daugėja. Šiuo klausimu svarbus koordinavimas regionų ir valstybių lygmenimis;

Jūrą teršiančių šiukšlių mažinimo priemonės (D10)

| 57. | pritaria tam, kad apskritai būtų uždrausta atliekas šalinti į jūrą, iš esmės ir jas deginti, nes šio proceso neįmanoma kontroliuoti. Atliekų šalinimo sausumoje išlaidos, jei įmanoma, bendra suma, turėtų būti įtraukiamos į uosto mokesčius; |
| --- | --- |

57.

pritaria tam, kad apskritai būtų uždrausta atliekas šalinti į jūrą, iš esmės ir jas deginti, nes šio proceso neįmanoma kontroliuoti. Atliekų šalinimo sausumoje išlaidos, jei įmanoma, bendra suma, turėtų būti įtraukiamos į uosto mokesčius;

| 58. | ragina remti žvejų pastangas vykdyti vadinamąją šiukšlių žvejybą (angl. fishing for litter), visų pirma užtikrinant nemokamą atliekų šalinimą uostuose ir diferencijuojant uosto mokesčius; |
| --- | --- |

58.

ragina remti žvejų pastangas vykdyti vadinamąją šiukšlių žvejybą (angl. fishing for litter), visų pirma užtikrinant nemokamą atliekų šalinimą uostuose ir diferencijuojant uosto mokesčius;

| 59. | ragina, atsižvelgiant į labai didelį jūrų užteršimą plastiku, dėti daugiau pastangų, kad plastiko būtų mažiau naudojama ir plastiko atliekų būtų daugiau perdirbama; tikisi, kad valstybės narės visų pirma aktyviai įgyvendins naujas taisykles, kuriomis ribojamas ar netgi draudžiamas plastikinių maišelių naudojimas (13); |
| --- | --- |

59.

ragina, atsižvelgiant į labai didelį jūrų užteršimą plastiku, dėti daugiau pastangų, kad plastiko būtų mažiau naudojama ir plastiko atliekų būtų daugiau perdirbama; tikisi, kad valstybės narės visų pirma aktyviai įgyvendins naujas taisykles, kuriomis ribojamas ar netgi draudžiamas plastikinių maišelių naudojimas (13);

| 60. | remia tokią veiklą kaip „paplūdimio valymo dienos“ organizavimas Europos pakrantėse ir paplūdimiuose, nes tai yra ne tik tiesiogiai naudinga, bet ir gali prisidėti prie informuotumo didinimo ir švietimo aplinkosaugos srityje; |
| --- | --- |

60.

remia tokią veiklą kaip „paplūdimio valymo dienos“ organizavimas Europos pakrantėse ir paplūdimiuose, nes tai yra ne tik tiesiogiai naudinga, bet ir gali prisidėti prie informuotumo didinimo ir švietimo aplinkosaugos srityje;

| 61. | žino, kad plastikas turi rimtų padarinių jūrų gyviems organizmams; todėl ragina kaip pirmą žingsnį nustatyti ES lygmens draudimą kosmetikoje ir valikliuose naudoti mikroplastiką; |
| --- | --- |

61.

žino, kad plastikas turi rimtų padarinių jūrų gyviems organizmams; todėl ragina kaip pirmą žingsnį nustatyti ES lygmens draudimą kosmetikoje ir valikliuose naudoti mikroplastiką;

Energijos patekimo į jūrą mažinimo priemonės (D11)

| 62. | nurodo, kad energijos (triukšmo, šviesos, šilumos, spindulių) patekimas į jūras akivaizdžiai daro poveikį jūrų aplinkai ir to padariniai turi būti nedelsiant geriau ištirti; |
| --- | --- |

62.

nurodo, kad energijos (triukšmo, šviesos, šilumos, spindulių) patekimas į jūras akivaizdžiai daro poveikį jūrų aplinkai ir to padariniai turi būti nedelsiant geriau ištirti;

| 63. | mano, kad, nustačius tarptautinius triukšmo kartografijos kriterijus ir standartus, turėtų būti parengtas Europos Sąjungos jūrų vandenų triukšmo kadastras. Tikslas – parengti teisės normas ir ribines vertes triukšmui jūrų aplinkoje mažinti; |
| --- | --- |

63.

mano, kad, nustačius tarptautinius triukšmo kartografijos kriterijus ir standartus, turėtų būti parengtas Europos Sąjungos jūrų vandenų triukšmo kadastras. Tikslas – parengti teisės normas ir ribines vertes triukšmui jūrų aplinkoje mažinti;

| 64. | ragina saugomose teritorijose (įskaitant buferines zonas) jau dabar neleisti vykdyti ypač didelį triukšmą skleidžiančios veiklos, įrodžius, kad ji daro neigiamą poveikį tam tikroms rūšims; |
| --- | --- |

64.

ragina saugomose teritorijose (įskaitant buferines zonas) jau dabar neleisti vykdyti ypač didelį triukšmą skleidžiančios veiklos, įrodžius, kad ji daro neigiamą poveikį tam tikroms rūšims;

| 65. | pritaria tam, kad būtų skatinama taikyti alternatyvius seisminių tyrimų ir jūrų vėjo elektrinių parkų kūrimo metodus; |
| --- | --- |

65.

pritaria tam, kad būtų skatinama taikyti alternatyvius seisminių tyrimų ir jūrų vėjo elektrinių parkų kūrimo metodus;

Baigiamosios pastabos

| 66. | pabrėžia, kad norint, jog jūrų apsauga būtų sėkminga, būtina informuoti visuomenę ir vesti su ja dialogą; todėl ragina valstybes nares, rengiant savo priemonių programas, skirti pakankamai laiko ir išteklių viešai diskusijai ir siūlo į šią veiklą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad norint, jog jūrų apsauga būtų sėkminga, būtina informuoti visuomenę ir vesti su ja dialogą; todėl ragina valstybes nares, rengiant savo priemonių programas, skirti pakankamai laiko ir išteklių viešai diskusijai ir siūlo į šią veiklą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 67. | toliau remia Europos jūrų dienos minėjimą; tikisi, kad per kelerius ateinančius metus Europos jūrų diena, kaip mokslinės ir politinės informacijos keitimosi, taip pat su vietos ir regionų valdžios institucijomis, forumas, bus postūmis sėkmingam JSPD įgyvendinimui. |
| --- | --- |

67.

toliau remia Europos jūrų dienos minėjimą; tikisi, kad per kelerius ateinančius metus Europos jūrų diena, kaip mokslinės ir politinės informacijos keitimosi, taip pat su vietos ir regionų valdžios institucijomis, forumas, bus postūmis sėkmingam JSPD įgyvendinimui.

2015 m. birželio 3 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 final.

1

(2)  OL C 206, 2006 8 29, p. 5.

2

(3)  OL C 206, 2006 8 29, p. 5; OL C 172, 2008 7 5, p. 34.

3

(4)  COM(2014) 97 final.

4

(5)  Žr. 4 išnašą.

5

(6)  OL C 62, 2013 3 2, p. 44.

6

(7)  OL C 104, 2011 4 2, p. 47.

7

(8)  OL C 415, 2014 11 20, p. 9.

8

(9)  OL C 391, 2012 12 18, p. 1.

9

(10)  OL C 172, 2008 7 5, p. 34.

10

(11)  OL C 225, 2012 7 27, p. 20.

11

(12)  OL C 391, 2012 12 18, p. 84.

12

(13)  OL C 356, 2013 12 5, p. 30; OL C 280, 2013 9 27, p. 44.

13

---

| 7.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 260/12

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“

(2015/C 260/03)

| Pranešėjas | J. F. M. (Hans) JANSSEN (NL/ELP), Oisterveiko meras |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“
  COM(2014) 335 final
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“
  COM(2015) 44 final |

Pranešėjas

J. F. M. (Hans) JANSSEN (NL/ELP), Oisterveiko meras

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“

COM(2014) 335 final

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“

COM(2015) 44 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanginė pastaba

| 1. | Šioje nuomonėje svarstomas Europos Komisijos komunikatas „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“ (1), kuriame aptariamas Europos Sąjungos vaidmuo Jungtinėms Tautoms rengiant naują pokyčius skatinančią laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę. Nuomonėje taip pat aptariamas Komisijos komunikatas „Visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“ (COM(2015) 44 final) dėl šios pokyčių darbotvarkės įgyvendinimo mechanizmų. Iš esmės pastarasis komunikatas yra pirmiau minėto komunikato 5 skyriaus plėtotė. |
| --- | --- |

1.

Šioje nuomonėje svarstomas Europos Komisijos komunikatas „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“ (1), kuriame aptariamas Europos Sąjungos vaidmuo Jungtinėms Tautoms rengiant naują pokyčius skatinančią laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę. Nuomonėje taip pat aptariamas Komisijos komunikatas „Visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“ (COM(2015) 44 final) dėl šios pokyčių darbotvarkės įgyvendinimo mechanizmų. Iš esmės pastarasis komunikatas yra pirmiau minėto komunikato 5 skyriaus plėtotė.

Bendrosios pastabos

| 2. | palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigojo aktyviai ir konstruktyviai dalyvauti įgyvendinant naują, reikalingą ir plataus užmojo pokyčius skatinančią laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę, kuria dedami pamatai priemonėms, padėsiančioms pasaulio mastu spręsti tam tikrus visiems aktualius ir tarpusavyje susijusius uždavinius; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigojo aktyviai ir konstruktyviai dalyvauti įgyvendinant naują, reikalingą ir plataus užmojo pokyčius skatinančią laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę, kuria dedami pamatai priemonėms, padėsiančioms pasaulio mastu spręsti tam tikrus visiems aktualius ir tarpusavyje susijusius uždavinius;

| 3. | taip pat palankiai vertina ES ir jos valstybių narių pasiryžimą dirbti bendradarbiaujant su visais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų susitarta dėl šios pokyčius skatinančios darbotvarkės. RK pritaria požiūriui, kad tai unikali proga persvarstyti ir sustiprinti tarptautinės bendruomenės bendradarbiavimą atsižvelgiant į jo apibrėžtį komunikate dėl visuotinės partnerystės; |
| --- | --- |

3.

taip pat palankiai vertina ES ir jos valstybių narių pasiryžimą dirbti bendradarbiaujant su visais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų susitarta dėl šios pokyčius skatinančios darbotvarkės. RK pritaria požiūriui, kad tai unikali proga persvarstyti ir sustiprinti tarptautinės bendruomenės bendradarbiavimą atsižvelgiant į jo apibrėžtį komunikate dėl visuotinės partnerystės;

| 4. | pritaria Komisijos nuomonei, kad darbotvarkė turi būti grindžiama teisėmis ir neatsiejama nuo gero valdymo, demokratijos ir teisinės valstybės principų. Tai nuosekliai susiję su ankstesniu komunikatu „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ ir atitinkama RK nuomone (2); |
| --- | --- |

4.

pritaria Komisijos nuomonei, kad darbotvarkė turi būti grindžiama teisėmis ir neatsiejama nuo gero valdymo, demokratijos ir teisinės valstybės principų. Tai nuosekliai susiję su ankstesniu komunikatu „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ ir atitinkama RK nuomone (2);

| 5. | pritaria, kad siūlomiems principams ir tikslams būtų taikomas universalumo principas, nors reikėtų atsižvelgti ir į aplinkybes, galimybes bei valstybių narių išsivystymo lygį, kartu pripažinti, kad problemas išspręsti padės tik visų dalyvių įsipareigojimas ir dalyvavimas. Todėl būtina, kad tiek nacionaliniu lygmeniu, tiek ir bendradarbiaudamos tarpusavyje bei prisidėdamos prie tarptautinio bendradarbiavimo ES valstybės narės laikytųsi tam tikrų reikalavimų; |
| --- | --- |

5.

pritaria, kad siūlomiems principams ir tikslams būtų taikomas universalumo principas, nors reikėtų atsižvelgti ir į aplinkybes, galimybes bei valstybių narių išsivystymo lygį, kartu pripažinti, kad problemas išspręsti padės tik visų dalyvių įsipareigojimas ir dalyvavimas. Todėl būtina, kad tiek nacionaliniu lygmeniu, tiek ir bendradarbiaudamos tarpusavyje bei prisidėdamos prie tarptautinio bendradarbiavimo ES valstybės narės laikytųsi tam tikrų reikalavimų;

| 6. | teigiamai vertina tai, kad iki šiol darbotvarkės rengimo procesas vyko, be kita ko, glaudžiai konsultuojantis su vietos ir regionų valdžios institucijomis, ir pabrėžia, kad svarbu tęsti šias konsultacijas, kad jos taptų struktūriniu bendradarbiavimu ir ne tik rengiantis 2015 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos metu vyksiančiam aukščiausiojo lygio susitikimui, bet ir vėliau, įgyvendinant pokyčius skatinančią darbotvarkę ir užtikrinant jos stebėseną; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina tai, kad iki šiol darbotvarkės rengimo procesas vyko, be kita ko, glaudžiai konsultuojantis su vietos ir regionų valdžios institucijomis, ir pabrėžia, kad svarbu tęsti šias konsultacijas, kad jos taptų struktūriniu bendradarbiavimu ir ne tik rengiantis 2015 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos metu vyksiančiam aukščiausiojo lygio susitikimui, bet ir vėliau, įgyvendinant pokyčius skatinančią darbotvarkę ir užtikrinant jos stebėseną;

Prioritetai

| 7. | RK pripažįsta visų Europos Komisijos komunikate apibrėžtų teminių prioritetų svarbą ir pažymi, kad Jungtinių Tautų suformuluoti tikslai ilgainiui pasikeitė, nors Europos Komisijos nustatytų prioritetų esmė išliko nepakitusi; atsižvelgdamas į tai, RK mano, kad reikia išsaugoti konkretų tikslą – skatinti, kad miestai ir miesteliai taptų įtraukūs, saugūs, tvarūs ir ekologiški. Didelė urbanizacija visame pasaulyje, kuri artimiausiais dešimtmečiais turėtų tęstis, ir jos poveikis aplinkinėms kaimo vietovėms taip pat pagrindžia pasiūlymą toliau laikytis šio tikslo. Europoje taip pat turime tai įgyvendinti; |
| --- | --- |

7.

RK pripažįsta visų Europos Komisijos komunikate apibrėžtų teminių prioritetų svarbą ir pažymi, kad Jungtinių Tautų suformuluoti tikslai ilgainiui pasikeitė, nors Europos Komisijos nustatytų prioritetų esmė išliko nepakitusi; atsižvelgdamas į tai, RK mano, kad reikia išsaugoti konkretų tikslą – skatinti, kad miestai ir miesteliai taptų įtraukūs, saugūs, tvarūs ir ekologiški. Didelė urbanizacija visame pasaulyje, kuri artimiausiais dešimtmečiais turėtų tęstis, ir jos poveikis aplinkinėms kaimo vietovėms taip pat pagrindžia pasiūlymą toliau laikytis šio tikslo. Europoje taip pat turime tai įgyvendinti;

| 8. | mano, kad komunikato 3 dalies 2 punkte kalbant apie tvarių miestų ir gyvenviečių prioritetą pernelyg daug dėmesio skiriama vien tik pagrindiniams darnaus vystymosi uždaviniams. Miestai taip pat yra ekonomikos augimo variklis (3), padedantis didinti nacionalinių išteklių potencialo poveikį ir tokiu būdu sudarantis finansavimo pagrindą kitiems tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

8.

mano, kad komunikato 3 dalies 2 punkte kalbant apie tvarių miestų ir gyvenviečių prioritetą pernelyg daug dėmesio skiriama vien tik pagrindiniams darnaus vystymosi uždaviniams. Miestai taip pat yra ekonomikos augimo variklis (3), padedantis didinti nacionalinių išteklių potencialo poveikį ir tokiu būdu sudarantis finansavimo pagrindą kitiems tikslams įgyvendinti;

| 9. | kaip ir Jungtinės Tautos, Komisija nusprendė pasirinkti ribotą skaičių tikslų, visų pirma dėl komunikacijos. Tai viena priežasčių, dėl kurių siūloma grupuoti prioritetus. Be to, Komisija teisingai pabrėžia, kad yra „tvirtos susijusių prioritetinių sričių ir susijusių tikslinių temų tarpusavio sąsajos“ ir būtina į šias sąsajas atsižvelgti; |
| --- | --- |

9.

kaip ir Jungtinės Tautos, Komisija nusprendė pasirinkti ribotą skaičių tikslų, visų pirma dėl komunikacijos. Tai viena priežasčių, dėl kurių siūloma grupuoti prioritetus. Be to, Komisija teisingai pabrėžia, kad yra „tvirtos susijusių prioritetinių sričių ir susijusių tikslinių temų tarpusavio sąsajos“ ir būtina į šias sąsajas atsižvelgti;

| 10. | todėl RK dar kartą pabrėžia, kad svarbus teritorinis vystymosi matmuo. Daugelio tikslų ir pagrindinių problemų, kurios dėl jų kyla, tarpusavio sąsajoms reikalingas integruotas požiūris geografiniu ir administraciniu požiūriu susijusiose srityse. Šiai koncepcijai komunikate skiriama nepakankamai dėmesio; Kalbant apie dabar vykdomą veiklą šioje srityje, ES galėtų būti naudingas ankstesnis komunikatas „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“ (COM(2013) 280 final), kuriame teritorinio vystymosi matmuo yra teisingai apibūdintas, kaip ilgalaikis „iš viršaus į apačią“ vykstantis procesas, kuriame įvairūs vietos lygmens subjektai kartu nustato prioritetus, planuoja ir įgyvendina vystymosi strategijas. Toks požiūris yra labai svarbus siekiant sutelkti bendruomenių patirtį, išteklius, pajėgumus ir įsipareigojimus; |
| --- | --- |

10.

todėl RK dar kartą pabrėžia, kad svarbus teritorinis vystymosi matmuo. Daugelio tikslų ir pagrindinių problemų, kurios dėl jų kyla, tarpusavio sąsajoms reikalingas integruotas požiūris geografiniu ir administraciniu požiūriu susijusiose srityse. Šiai koncepcijai komunikate skiriama nepakankamai dėmesio; Kalbant apie dabar vykdomą veiklą šioje srityje, ES galėtų būti naudingas ankstesnis komunikatas „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“ (COM(2013) 280 final), kuriame teritorinio vystymosi matmuo yra teisingai apibūdintas, kaip ilgalaikis „iš viršaus į apačią“ vykstantis procesas, kuriame įvairūs vietos lygmens subjektai kartu nustato prioritetus, planuoja ir įgyvendina vystymosi strategijas. Toks požiūris yra labai svarbus siekiant sutelkti bendruomenių patirtį, išteklius, pajėgumus ir įsipareigojimus;

Vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas

| 11. | Komisija teisingai vadovaujasi principu, kad įgyvendinant šią darbotvarkę turi būti įtraukti ir dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai. Daugeliui minėtų prioritetų įgyvendinti reikia vietos ir regionų lygmens dalyvavimo tiek politikos ir sprendimų priėmimo procese, tiek ir planavimo bei įgyvendinimo etapuose. Nors šios nuomonės tikslas nėra atskirai išanalizuoti visus „teminius tikslus“ ir prioritetus, jų perkėlimo į vietos ir regionų lygmenį perspektyva labai sustiprintų komunikatą. RK ragina tęsti procesą Localizing the Post-2015 Agenda (laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės įgyvendinimas vietos lygmeniu), visų pirma plėtojant dialogą su nacionalinėmis ir tarptautinėmis vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijomis, ir yra pasirengęs prisidėti prie šio proceso; |
| --- | --- |

11.

Komisija teisingai vadovaujasi principu, kad įgyvendinant šią darbotvarkę turi būti įtraukti ir dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai. Daugeliui minėtų prioritetų įgyvendinti reikia vietos ir regionų lygmens dalyvavimo tiek politikos ir sprendimų priėmimo procese, tiek ir planavimo bei įgyvendinimo etapuose. Nors šios nuomonės tikslas nėra atskirai išanalizuoti visus „teminius tikslus“ ir prioritetus, jų perkėlimo į vietos ir regionų lygmenį perspektyva labai sustiprintų komunikatą. RK ragina tęsti procesą Localizing the Post-2015 Agenda (laikotarpio po 2015 m. darbotvarkės įgyvendinimas vietos lygmeniu), visų pirma plėtojant dialogą su nacionalinėmis ir tarptautinėmis vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijomis, ir yra pasirengęs prisidėti prie šio proceso;

| 12. | RK palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog būtina laikytis daugiapakopio valdymo metodo. Jis pritaria Komisijos nuomonei, kad siekiant sėkmingos pasaulinio lygmens partnerystės, nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmeniu įgyvendinama politika turi būti suderinta su tvaraus vystymosi tikslais ir vidaus, ir tarptautiniu lygmeniu. Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia ES taikomo subsidiarumo principo svarbą; |
| --- | --- |

12.

RK palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog būtina laikytis daugiapakopio valdymo metodo. Jis pritaria Komisijos nuomonei, kad siekiant sėkmingos pasaulinio lygmens partnerystės, nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmeniu įgyvendinama politika turi būti suderinta su tvaraus vystymosi tikslais ir vidaus, ir tarptautiniu lygmeniu. Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia ES taikomo subsidiarumo principo svarbą;

| 13. | siekiant optimizuoti visų valdžios lygmenų darbą ir užtikrinti veiksmingą jų tarpusavio sąveiką svarbu užtikrinti nacionalinių vyriausybių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą. Tam visų pirma reikia nacionaliniu lygmeniu parengti uždavinius, rodiklius ir tikslus, o vėliau taip pat apibrėžti priemones ir jas įgyvendinti, užtikrinti jų stebėseną, atlikti vertinimą, padaryti išvadas ir siekti pažangos. Komunikate vietos ir regionų valdžios institucijos dar pernelyg dažnai yra laikomos tiesiog įgyvendinančiosiomis įstaigomis; |
| --- | --- |

13.

siekiant optimizuoti visų valdžios lygmenų darbą ir užtikrinti veiksmingą jų tarpusavio sąveiką svarbu užtikrinti nacionalinių vyriausybių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą. Tam visų pirma reikia nacionaliniu lygmeniu parengti uždavinius, rodiklius ir tikslus, o vėliau taip pat apibrėžti priemones ir jas įgyvendinti, užtikrinti jų stebėseną, atlikti vertinimą, padaryti išvadas ir siekti pažangos. Komunikate vietos ir regionų valdžios institucijos dar pernelyg dažnai yra laikomos tiesiog įgyvendinančiosiomis įstaigomis;

| 14. | todėl šiomis aplinkybėmis verta priminti politinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, kaip jis tinkamai apibrėžtas Komisijos komunikate COM(2013) 280 final. Vietos ir regionų valdžios institucijos rengia strateginius svarstymus ir priima politinius sprendimus ir kartu yra atsakingos už tam tikrų nacionaliniu lygmeniu apibrėžiamos politikos aspektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

14.

todėl šiomis aplinkybėmis verta priminti politinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, kaip jis tinkamai apibrėžtas Komisijos komunikate COM(2013) 280 final. Vietos ir regionų valdžios institucijos rengia strateginius svarstymus ir priima politinius sprendimus ir kartu yra atsakingos už tam tikrų nacionaliniu lygmeniu apibrėžiamos politikos aspektų įgyvendinimą;

| 15. | dėl šios priežasties ir nenorėdamas sumenkinti pačios atskaitomybės reikšmės, Komitetas atsargiai vertina 3 dalies „Atskaitomybė“ pastraipą, kurioje vietos valdžios institucijoms suteikiamas „pagrindinis vaidmuo“ (be kita ko) užtikrinant nacionalinių vyriausybių kontrolę ir jų atskaitomybę. RK laikosi nuomonės, kad ši vizija neatspindi valdžios institucijų tarpusavio ryšių, todėl ragina stiprinti bendradarbiavimą ir apskritai užtikrinti valdžios institucijų veiksmų nuoseklumą; |
| --- | --- |

15.

dėl šios priežasties ir nenorėdamas sumenkinti pačios atskaitomybės reikšmės, Komitetas atsargiai vertina 3 dalies „Atskaitomybė“ pastraipą, kurioje vietos valdžios institucijoms suteikiamas „pagrindinis vaidmuo“ (be kita ko) užtikrinant nacionalinių vyriausybių kontrolę ir jų atskaitomybę. RK laikosi nuomonės, kad ši vizija neatspindi valdžios institucijų tarpusavio ryšių, todėl ragina stiprinti bendradarbiavimą ir apskritai užtikrinti valdžios institucijų veiksmų nuoseklumą;

Pažanga, stebėsena ir atskaitomybė

| 16. | RK pritaria, jog svarbu, kad būsima darbotvarkė būtų grindžiama stebėsena, skaidrumu ir aiškiais pažangos vertinimo kriterijais, kad būtų galima veiksmingai įvertinti pasiektą pažangą. Be to, RK pritaria Komisijai, kad šiuo požiūriu ypač svarbus dalyvavimas ir atskaitomybė, taip pat aukštos kokybės taisyklės ir institucijos; |
| --- | --- |

16.

RK pritaria, jog svarbu, kad būsima darbotvarkė būtų grindžiama stebėsena, skaidrumu ir aiškiais pažangos vertinimo kriterijais, kad būtų galima veiksmingai įvertinti pasiektą pažangą. Be to, RK pritaria Komisijai, kad šiuo požiūriu ypač svarbus dalyvavimas ir atskaitomybė, taip pat aukštos kokybės taisyklės ir institucijos;

| 17. | siekiant veiksmingos pasiektos pažangos stebėsenos visų pirma turi būti nustatyti aiškūs tikslai ir siektini kiekybiniai rezultatai. Šiuo požiūriu, kaip nurodoma pirmajame komunikate, reikia atsižvelgti į skirtingą valstybių narių padėtį. Komunikate taip pat pagrįstai pažymima, kad „galiausiai veiksmai siektinų rezultatų lygmeniu, įskaitant rodiklių nustatymą, galėtų būti nustatomi taip, kad skirtingą išsivystymo lygį pasiekusiose šalyse būtų skatinami visi būtini pokyčiai, kurių reikia norint pasiekti visuotinių tikslų“. Taigi skirtinga padėtis negali būti dingstis vengti įsipareigojimų: tai neleistina, nes kylantys iššūkiai yra labai tarpusavyje susiję. Todėl labai svarbu užtikrinti tikrą valstybių tarpusavio horizontaliąją atskaitomybę; |
| --- | --- |

17.

siekiant veiksmingos pasiektos pažangos stebėsenos visų pirma turi būti nustatyti aiškūs tikslai ir siektini kiekybiniai rezultatai. Šiuo požiūriu, kaip nurodoma pirmajame komunikate, reikia atsižvelgti į skirtingą valstybių narių padėtį. Komunikate taip pat pagrįstai pažymima, kad „galiausiai veiksmai siektinų rezultatų lygmeniu, įskaitant rodiklių nustatymą, galėtų būti nustatomi taip, kad skirtingą išsivystymo lygį pasiekusiose šalyse būtų skatinami visi būtini pokyčiai, kurių reikia norint pasiekti visuotinių tikslų“. Taigi skirtinga padėtis negali būti dingstis vengti įsipareigojimų: tai neleistina, nes kylantys iššūkiai yra labai tarpusavyje susiję. Todėl labai svarbu užtikrinti tikrą valstybių tarpusavio horizontaliąją atskaitomybę;

| 18. | ne tik tarp šalių, bet ir jų viduje susiklosčiusios skirtingos sąlygos, todėl nustatomi skirtingi rodikliai, metodai ir tikslai. Šį klausimą turi aptarti nacionalinės ir vietos bei regionų valdžios institucijos. Ir šioje srityje būtina horizontalioji, šiuo atveju visų vietos ir regionų valdžios institucijų, tarpusavio atskaitomybė. Vieniems iš kitų mokytis remiantis lyginamaisiais standartais, tarpusavio vertinimais ir kt., kaip nurodoma antrajame komunikate, dažnai yra geriau už vertikaliąją atskaitomybę ir sankcijas; |
| --- | --- |

18.

ne tik tarp šalių, bet ir jų viduje susiklosčiusios skirtingos sąlygos, todėl nustatomi skirtingi rodikliai, metodai ir tikslai. Šį klausimą turi aptarti nacionalinės ir vietos bei regionų valdžios institucijos. Ir šioje srityje būtina horizontalioji, šiuo atveju visų vietos ir regionų valdžios institucijų, tarpusavio atskaitomybė. Vieniems iš kitų mokytis remiantis lyginamaisiais standartais, tarpusavio vertinimais ir kt., kaip nurodoma antrajame komunikate, dažnai yra geriau už vertikaliąją atskaitomybę ir sankcijas;

| 19. | šios pokyčių darbotvarkės stiprumą iš dalies lems platus pritarimas, kurio ji turėtų sulaukti, ir visų lygmenų suinteresuotųjų subjektų noras joje dalyvauti. Užtikrinant dalyvavimą ir atskaitomybę labai svarbus vietos ir regionų lygmuo. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasirengusios imtis šių veiksmų ir sutinka bendradarbiauti renkant pokyčių darbotvarkės stebėsenai ir jos tolesniam įgyvendinimui reikiamus duomenis. Šiuo požiūriu nacionalinės ir tarptautinės vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijos turi atlikti joms tenkantį vaidmenį. RK ragina Europos Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad duomenų rinkimas ir toliau atitiktų siekiamus tikslus ir būtų atsižvelgta į jiems pasiekti būtinas finansines ir laiko investicijas; |
| --- | --- |

19.

šios pokyčių darbotvarkės stiprumą iš dalies lems platus pritarimas, kurio ji turėtų sulaukti, ir visų lygmenų suinteresuotųjų subjektų noras joje dalyvauti. Užtikrinant dalyvavimą ir atskaitomybę labai svarbus vietos ir regionų lygmuo. Vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasirengusios imtis šių veiksmų ir sutinka bendradarbiauti renkant pokyčių darbotvarkės stebėsenai ir jos tolesniam įgyvendinimui reikiamus duomenis. Šiuo požiūriu nacionalinės ir tarptautinės vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijos turi atlikti joms tenkantį vaidmenį. RK ragina Europos Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad duomenų rinkimas ir toliau atitiktų siekiamus tikslus ir būtų atsižvelgta į jiems pasiekti būtinas finansines ir laiko investicijas;

| 20. | todėl RK taip pat palankiai vertina Komisijos nuostatą, kad svarbu tinkamiau panaudoti esamus duomenis. Duomenis kiek įmanoma labiau turėtų rinkti esamos struktūros, kurias prireikus reikėtų stiprinti. Čia galima paminėti civilinio registro, kadastro tarnybas, prekybos rūmus, mokesčių institucijas ir pan.; |
| --- | --- |

20.

todėl RK taip pat palankiai vertina Komisijos nuostatą, kad svarbu tinkamiau panaudoti esamus duomenis. Duomenis kiek įmanoma labiau turėtų rinkti esamos struktūros, kurias prireikus reikėtų stiprinti. Čia galima paminėti civilinio registro, kadastro tarnybas, prekybos rūmus, mokesčių institucijas ir pan.;

Nauja visuotinė partnerystė

| 21. | tokio plataus masto darbotvarkei įgyvendinti būtini įvairūs įgyvendinimo mechanizmai: finansiniai ir nefinansiniai, teisiškai privalomi ar grindžiami tik tvirtais savanoriškais įsipareigojimais, inicijuoti valdžios institucijų, mokslo ir technologijų srities atstovų, pramonės sektoriaus ar NVO arba susiję su ekonominiais mechanizmais, įskaitant sąžiningą prekybą, ir tai tik keletas pavyzdžių. RK remia Komisijos siekį būtinai naudoti labai įvairias priemones ir šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skirs klausimams, kurie yra ypač svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

21.

tokio plataus masto darbotvarkei įgyvendinti būtini įvairūs įgyvendinimo mechanizmai: finansiniai ir nefinansiniai, teisiškai privalomi ar grindžiami tik tvirtais savanoriškais įsipareigojimais, inicijuoti valdžios institucijų, mokslo ir technologijų srities atstovų, pramonės sektoriaus ar NVO arba susiję su ekonominiais mechanizmais, įskaitant sąžiningą prekybą, ir tai tik keletas pavyzdžių. RK remia Komisijos siekį būtinai naudoti labai įvairias priemones ir šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skirs klausimams, kurie yra ypač svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 22. | antrajame komunikate teisingai teigiama, kad naujoji visuotinė partnerystė turėtų taip pat išlaisvinti valdžios institucijų ir suinteresuotųjų vietos subjektų vystymosi potencialą ir kad turėtų būti stiprinamas veiksmų koordinavimas įvairiais – pasauliniu, nacionaliniu, regionų ir vietos – lygmenimis. Todėl reikia stiprių vietos ir regionų valdžios institucijų, kurioms būtina užtikrinti didesnį teisėtumą, atsakomybę ir aiškiai apibrėžti įgaliojimus, trumpai tariant, būtina brandi decentralizacijos forma. Komunikato dalyje, kurioje prašoma sukurti veiksmingą teisinę sistemą, turėtų būti aiškiau išdėstyta pozicija šiuo klausimu; |
| --- | --- |

22.

antrajame komunikate teisingai teigiama, kad naujoji visuotinė partnerystė turėtų taip pat išlaisvinti valdžios institucijų ir suinteresuotųjų vietos subjektų vystymosi potencialą ir kad turėtų būti stiprinamas veiksmų koordinavimas įvairiais – pasauliniu, nacionaliniu, regionų ir vietos – lygmenimis. Todėl reikia stiprių vietos ir regionų valdžios institucijų, kurioms būtina užtikrinti didesnį teisėtumą, atsakomybę ir aiškiai apibrėžti įgaliojimus, trumpai tariant, būtina brandi decentralizacijos forma. Komunikato dalyje, kurioje prašoma sukurti veiksmingą teisinę sistemą, turėtų būti aiškiau išdėstyta pozicija šiuo klausimu;

| 23. | atsakomybę realiai galima prisiimti tik turint tam reikiamus išteklius. Šie ištekliai vietos ir regionų valdžios institucijoms gali būti pervedami iš nacionalinio lygmens, tačiau juos taip pat galima užtikrinti numatant pakankamai galimybių ištekliams vietos ir regionų lygmeniu sutelkti, visų pirma per vietos ir regionų mokesčius. Šis aspektas taip pat susijęs su brandžia decentralizacija. Vis dėlto RK mano, kad ir šioje srityje įgyvendinimo mechanizmai – vidaus išteklių telkimas kartu su tarptautine parama – yra pernelyg orientuoti į nacionalinį lygmenį; |
| --- | --- |

23.

atsakomybę realiai galima prisiimti tik turint tam reikiamus išteklius. Šie ištekliai vietos ir regionų valdžios institucijoms gali būti pervedami iš nacionalinio lygmens, tačiau juos taip pat galima užtikrinti numatant pakankamai galimybių ištekliams vietos ir regionų lygmeniu sutelkti, visų pirma per vietos ir regionų mokesčius. Šis aspektas taip pat susijęs su brandžia decentralizacija. Vis dėlto RK mano, kad ir šioje srityje įgyvendinimo mechanizmai – vidaus išteklių telkimas kartu su tarptautine parama – yra pernelyg orientuoti į nacionalinį lygmenį;

| 24. | įgyvendinimo mechanizmai taip pat apima techninę pagalbą ir gebėjimų stiprinimą. Daugelis šalių vis dar nedecentralizuotos arba ši decentralizacija labai maža, todėl vietos ir regionų vietos valdžios institucijų gebėjimai vis dar pernelyg riboti. Todėl Regionų komitetas mano, kad būtina skirti didelę ir ilgalaikę paramą, įskaitant techninę pagalbą ir gebėjimų stiprinimą, kad vietos ir regionų lygmuo galėtų deramai prisidėti prie pokyčius skatinančios darbotvarkės įgyvendinimo. Sėkmė ar nesėkmė šiuo lygmeniu turės didelės įtakos piliečių požiūriui į visas valdžios institucijas. Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad visi tarptautinio bendradarbiavimo partneriai turi labiau remti gebėjimų stiprinimo procesą, ir ragina ES sustiprinti jos paramą šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimams plėtoti; |
| --- | --- |

24.

įgyvendinimo mechanizmai taip pat apima techninę pagalbą ir gebėjimų stiprinimą. Daugelis šalių vis dar nedecentralizuotos arba ši decentralizacija labai maža, todėl vietos ir regionų vietos valdžios institucijų gebėjimai vis dar pernelyg riboti. Todėl Regionų komitetas mano, kad būtina skirti didelę ir ilgalaikę paramą, įskaitant techninę pagalbą ir gebėjimų stiprinimą, kad vietos ir regionų lygmuo galėtų deramai prisidėti prie pokyčius skatinančios darbotvarkės įgyvendinimo. Sėkmė ar nesėkmė šiuo lygmeniu turės didelės įtakos piliečių požiūriui į visas valdžios institucijas. Komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad visi tarptautinio bendradarbiavimo partneriai turi labiau remti gebėjimų stiprinimo procesą, ir ragina ES sustiprinti jos paramą šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimams plėtoti;

| 25. | decentralizuotas bendradarbiavimas yra svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimų stiprinimo veiksnys. Be to, vietos ir regionų valdžios institucijų dalijimasis žiniomis tiek ES, tiek su kitomis labiau išsivysčiusiomis šalimis pokyčių darbotvarkės įgyvendinimui suteikia pridėtinės vertės. Todėl RK, primindamas savo ankstesnes nuomones (4), ragina Komisiją būtinai įtraukti „decentralizuotą bendradarbiavimą“ į įgyvendinimo mechanizmų sąrašą. Šiuo metu jam skiriama tik 0,3 proc. vystymuisi skiriamo Komisijos biudžeto, o RK ragina šią dalį padidinti; |
| --- | --- |

25.

decentralizuotas bendradarbiavimas yra svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimų stiprinimo veiksnys. Be to, vietos ir regionų valdžios institucijų dalijimasis žiniomis tiek ES, tiek su kitomis labiau išsivysčiusiomis šalimis pokyčių darbotvarkės įgyvendinimui suteikia pridėtinės vertės. Todėl RK, primindamas savo ankstesnes nuomones (4), ragina Komisiją būtinai įtraukti „decentralizuotą bendradarbiavimą“ į įgyvendinimo mechanizmų sąrašą. Šiuo metu jam skiriama tik 0,3 proc. vystymuisi skiriamo Komisijos biudžeto, o RK ragina šią dalį padidinti;

| 26. | RK, siekdamas dalyvauti įgyvendinant pokyčius skatinančią darbotvarkę ir toliau keistis nuomonėmis, žiniomis ir patirtimi, pakartoja savo pasiūlymą prisidėti turimomis priemonėmis: visų pirma tai vietos ir regionų valdžios institucijų vystymuisi skirta informacijos ir diskusijų platforma (interneto portalas) (5), decentralizuoto bendradarbiavimo atlasas, kas dvejus metus rengiamas dialogas decentralizuoto bendradarbiavimo tema ir du tarptautiniai forumai – Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos valdžios asamblėja (ARLEM) ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencija (CORLEAP); |
| --- | --- |

26.

RK, siekdamas dalyvauti įgyvendinant pokyčius skatinančią darbotvarkę ir toliau keistis nuomonėmis, žiniomis ir patirtimi, pakartoja savo pasiūlymą prisidėti turimomis priemonėmis: visų pirma tai vietos ir regionų valdžios institucijų vystymuisi skirta informacijos ir diskusijų platforma (interneto portalas) (5), decentralizuoto bendradarbiavimo atlasas, kas dvejus metus rengiamas dialogas decentralizuoto bendradarbiavimo tema ir du tarptautiniai forumai – Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos valdžios asamblėja (ARLEM) ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencija (CORLEAP);

| 27. | apibendrinant galima pasakyti, kad įgyvendinant pokyčių darbotvarkę būtinas platus visuomenės palaikymas. Vienoms institucijoms nepavyks to pasiekti, net jei tarp jų bus platus dalyvių spektras, apimantis valdžios institucijas, NVO, įmones ir mokslo įstaigas. Dar kartą pabrėžiama, kad nederėtų nuvertinti vietos lygmens reikšmės. Pastaraisiais metais daugybėje Europos miestų ir miestelių vyko su Tūkstantmečio vystymosi tikslais susiję renginiai. Europoje jau yra 1  200 sąžiningos prekybos miestų (6), atsirado pirmieji sąžiningos prekybos regionai. Jau dešimtmečius šimtai Europos ir kitų pasaulio regionų savivaldybių partnerysčių skatina užmegzti tarptautinius santykius ir suprasti kylančius iššūkius, be to, vietos ir regionų valdžios institucijos daug kur aktyviai dalyvauja su Europos vystomojo bendradarbiavimo metais (2015 m.) susijusioje veikloje. RK rekomenduoja artimiausiais metais ir toliau pasitelkti šį tinklą siekiant įtraukti piliečius į pokyčių darbotvarkę, norint užsitikrinti jų dalyvavimą ir pritarimą, atsakomybę, aktyvumą ir jų indėlį siekiant ilgalaikių pokyčių; |
| --- | --- |

27.

apibendrinant galima pasakyti, kad įgyvendinant pokyčių darbotvarkę būtinas platus visuomenės palaikymas. Vienoms institucijoms nepavyks to pasiekti, net jei tarp jų bus platus dalyvių spektras, apimantis valdžios institucijas, NVO, įmones ir mokslo įstaigas. Dar kartą pabrėžiama, kad nederėtų nuvertinti vietos lygmens reikšmės. Pastaraisiais metais daugybėje Europos miestų ir miestelių vyko su Tūkstantmečio vystymosi tikslais susiję renginiai. Europoje jau yra 1  200 sąžiningos prekybos miestų (6), atsirado pirmieji sąžiningos prekybos regionai. Jau dešimtmečius šimtai Europos ir kitų pasaulio regionų savivaldybių partnerysčių skatina užmegzti tarptautinius santykius ir suprasti kylančius iššūkius, be to, vietos ir regionų valdžios institucijos daug kur aktyviai dalyvauja su Europos vystomojo bendradarbiavimo metais (2015 m.) susijusioje veikloje. RK rekomenduoja artimiausiais metais ir toliau pasitelkti šį tinklą siekiant įtraukti piliečius į pokyčių darbotvarkę, norint užsitikrinti jų dalyvavimą ir pritarimą, atsakomybę, aktyvumą ir jų indėlį siekiant ilgalaikių pokyčių;

| 28. | pokyčių programa yra visapusiška, plataus užmojo ir būtina. Ją įgyvendinant būtinas visų dalyvavimas visais lygmenimis ir visuose pasaulio kraštuose. Bendradarbiaudamos su kitais dalyviais Europos vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasirengusios ir toliau prisidėti prie jos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

28.

pokyčių programa yra visapusiška, plataus užmojo ir būtina. Ją įgyvendinant būtinas visų dalyvavimas visais lygmenimis ir visuose pasaulio kraštuose. Bendradarbiaudamos su kitais dalyviais Europos vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasirengusios ir toliau prisidėti prie jos įgyvendinimo.

Briuselis, 2015 m. birželio 3 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 final.

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC.

2

(3)  COTER-V-046.

3

(4)  Pavyzdžiui, CDR732-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA.

6

---

| 7.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 260/17

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Sąžiningos prekybos Europoje skatinimas vietos ir regionų lygmeniu“

(2015/C 260/04)

| Pranešėja | Barbara DUDEN (DE/PES), Hamburgo miesto parlamento Europos reikalų komiteto narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | |

Pranešėja

Barbara DUDEN (DE/PES), Hamburgo miesto parlamento Europos reikalų komiteto narė

Pamatinis dokumentas

I.   BENDROSIOS PASTABOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina 2014 m. balandžio 2 d. priimtą Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos vystymosi metų (2015) (1). Šiais Europos metais reikėtų pasinaudoti ne tik siekiant pabrėžti apskritai Europos Sąjungos vystymosi politiką ir ją priartinti prie ES piliečių, bet visų pirma taikant plataus užmojo požiūrį į sąžiningą prekybą, kuris galėtų atstoti vystymosi politikos nuoseklumo rodiklį; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina 2014 m. balandžio 2 d. priimtą Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos vystymosi metų (2015) (1). Šiais Europos metais reikėtų pasinaudoti ne tik siekiant pabrėžti apskritai Europos Sąjungos vystymosi politiką ir ją priartinti prie ES piliečių, bet visų pirma taikant plataus užmojo požiūrį į sąžiningą prekybą, kuris galėtų atstoti vystymosi politikos nuoseklumo rodiklį;

| 2. | atkreipia dėmesį į ankstesnes RK nuomones ir veiklą, kurioje pabrėžiama ypatinga vietos ir regionų valdžios institucijų svarba ir vaidmuo ES išorės veiksmų srityje (2); |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į ankstesnes RK nuomones ir veiklą, kurioje pabrėžiama ypatinga vietos ir regionų valdžios institucijų svarba ir vaidmuo ES išorės veiksmų srityje (2);

| 3. | pabrėžia ypatingą ES politikos nuoseklumo svarbą remiantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsniu ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsniu ir primena, kad Europos Sąjunga atlieka vadovaujamąjį vaidmenį formuojant ir užtikrinant politikos nuoseklumą vystymosi srityje; ypač atkreipia dėmesį į prekybos ir vystymosi politikos papildomumą ir patvirtina, kad RK šiuo požiūriu turi būti pripažintas vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmų vystymosi srityje iniciatoriumi ir koordinatoriumi; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia ypatingą ES politikos nuoseklumo svarbą remiantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsniu ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsniu ir primena, kad Europos Sąjunga atlieka vadovaujamąjį vaidmenį formuojant ir užtikrinant politikos nuoseklumą vystymosi srityje; ypač atkreipia dėmesį į prekybos ir vystymosi politikos papildomumą ir patvirtina, kad RK šiuo požiūriu turi būti pripažintas vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmų vystymosi srityje iniciatoriumi ir koordinatoriumi;

| 4. | primena, kad Europos Parlamentas dar 2006 m. savo rezoliucijoje dėl Sąžiningos prekybos ir plėtros ragino visoje ES koordinuoti sąžiningą prekybą ir šią koncepciją įtvirtinti visose politikos srityse (3). Reaguodama į šį raginimą Komisija 2009 m. gegužės 5 d. paskelbė komunikatą „Indėlis į tvarų vystymąsi: sąžiningos prekybos ir su prekyba susijusių nevalstybinių tvarumo užtikrinimo programų vaidmuo“ (4), kuris dabar turėtų suteikti pagrindą tikrai ES sąžiningos prekybos strategijai; |
| --- | --- |

4.

primena, kad Europos Parlamentas dar 2006 m. savo rezoliucijoje dėl Sąžiningos prekybos ir plėtros ragino visoje ES koordinuoti sąžiningą prekybą ir šią koncepciją įtvirtinti visose politikos srityse (3). Reaguodama į šį raginimą Komisija 2009 m. gegužės 5 d. paskelbė komunikatą „Indėlis į tvarų vystymąsi: sąžiningos prekybos ir su prekyba susijusių nevalstybinių tvarumo užtikrinimo programų vaidmuo“ (4), kuris dabar turėtų suteikti pagrindą tikrai ES sąžiningos prekybos strategijai;

| 5. | atkreipia dėmesį į anksčiau parengtą RK nuomonę (5), kurioje pripažįstamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo sąžiningos prekybos produktams skirtoje prekybos politikoje. Be to, šioje nuomonėje taip pat raginama parengti bendrą „Europos sąžiningos prekybos strategiją vietos ir regionų valdžios institucijoms“; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į anksčiau parengtą RK nuomonę (5), kurioje pripažįstamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo sąžiningos prekybos produktams skirtoje prekybos politikoje. Be to, šioje nuomonėje taip pat raginama parengti bendrą „Europos sąžiningos prekybos strategiją vietos ir regionų valdžios institucijoms“;

| 6. | pritaria būsimai vystymosi sistemai, remiančiai tiek vystymosi, tiek ir tvarumo tikslus ir tuo pačiu skatinančiai vietos ir regionų institucijų dalyvavimą šiame procese (6); |
| --- | --- |

6.

pritaria būsimai vystymosi sistemai, remiančiai tiek vystymosi, tiek ir tvarumo tikslus ir tuo pačiu skatinančiai vietos ir regionų institucijų dalyvavimą šiame procese (6);

| 7. | pritaria su pasauline vystymosi po 2015 m. programa susijusiam Europos Parlamento raginimui (7)„parengti naują pasaulinę programą, kuria remiantis būtų sukurta teisingesnė ir tvaresnė prekybos sistema, grindžiama dialogu, skaidrumu ir pagarba, kurioje būtų siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje“; |
| --- | --- |

7.

pritaria su pasauline vystymosi po 2015 m. programa susijusiam Europos Parlamento raginimui (7)„parengti naują pasaulinę programą, kuria remiantis būtų sukurta teisingesnė ir tvaresnė prekybos sistema, grindžiama dialogu, skaidrumu ir pagarba, kurioje būtų siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje“;

Bendrosios aplinkybės

| 8. | pažymi, kad per pastarąjį dešimtmetį gerokai išaugo prekybos sertifikuotomis prekėmis mastas ir sąžiningos prekybos ES skatinimas vietos ir regionų lygmeniu. Pavyzdžiui, šiuo metu Europoje yra daugiau kaip 1  500 sąžiningos prekybos miestų (šis skaičius per pastaruosius penkerius metus išaugo dvigubai), be to, vis populiaresnė tampa ir koncepcija „sąžiningas regionas“; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad per pastarąjį dešimtmetį gerokai išaugo prekybos sertifikuotomis prekėmis mastas ir sąžiningos prekybos ES skatinimas vietos ir regionų lygmeniu. Pavyzdžiui, šiuo metu Europoje yra daugiau kaip 1  500 sąžiningos prekybos miestų (šis skaičius per pastaruosius penkerius metus išaugo dvigubai), be to, vis populiaresnė tampa ir koncepcija „sąžiningas regionas“;

| 9. | atkreipia dėmesį į Pasaulio sąžiningos prekybos organizacijos ir tarptautinių sąžiningos prekybos ženklinimo organizacijų (dabar Fairtrade International) „sąžiningos prekybos“ apibrėžtį: „Sąžininga prekyba yra dialogu, skaidrumu ir pagarba grindžiama prekybos partnerystė, kuria siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje. Ja remiamas tvarus vystymasis į šalį nustumtiems gamintojams ir darbuotojams, ypač pietų šalyse, suteikiant geresnes prekybos sąlygas ir ginant jų teises. Remiamos vartotojų sąžiningos prekybos organizacijos įsipareigoja aktyviai remti gamintojus, didinti visuomenės informuotumą ir rengti kampanijas siekiant pakeisti įprastas tarptautinės prekybos taisykles ir praktiką“ (Sąžiningos prekybos principų chartija, 2009 m.); |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į Pasaulio sąžiningos prekybos organizacijos ir tarptautinių sąžiningos prekybos ženklinimo organizacijų (dabar Fairtrade International) „sąžiningos prekybos“ apibrėžtį: „Sąžininga prekyba yra dialogu, skaidrumu ir pagarba grindžiama prekybos partnerystė, kuria siekiama didesnio teisingumo tarptautinėje prekyboje. Ja remiamas tvarus vystymasis į šalį nustumtiems gamintojams ir darbuotojams, ypač pietų šalyse, suteikiant geresnes prekybos sąlygas ir ginant jų teises. Remiamos vartotojų sąžiningos prekybos organizacijos įsipareigoja aktyviai remti gamintojus, didinti visuomenės informuotumą ir rengti kampanijas siekiant pakeisti įprastas tarptautinės prekybos taisykles ir praktiką“ (Sąžiningos prekybos principų chartija, 2009 m.);

| 10. | primena, kad Komitetas pritaria Komisijos nuomonei Europos Sąjungoje išsaugoti savanorišką sąžiningos prekybos ir kitų panašių tvarumo programų pobūdį (8); |
| --- | --- |

10.

primena, kad Komitetas pritaria Komisijos nuomonei Europos Sąjungoje išsaugoti savanorišką sąžiningos prekybos ir kitų panašių tvarumo programų pobūdį (8);

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

ES sąžiningos prekybos strategijos poreikis

| 11. | pritaria tam, kad būtų parengta Europos sąžiningos prekybos strategija, skatinanti nuoseklius ir koordinuotus veiksmus sąžiningos prekybos atžvilgiu visose ES politikos srityse, tačiau visų pirma prekybos, vystymosi ir tvaraus vystymosi bei gamybos srityse; |
| --- | --- |

11.

pritaria tam, kad būtų parengta Europos sąžiningos prekybos strategija, skatinanti nuoseklius ir koordinuotus veiksmus sąžiningos prekybos atžvilgiu visose ES politikos srityse, tačiau visų pirma prekybos, vystymosi ir tvaraus vystymosi bei gamybos srityse;

| 12. | su susidomėjimu laukia komunikato dėl prekybos, apie kurį buvo neseniai paskelbta, ir prašo Komisijos pasinaudoti šia proga ir nurodyti konkrečias priemones, kurių ji ketina imtis siekdama sukurti darnią ES sąžiningos prekybos sistemą; |
| --- | --- |

12.

su susidomėjimu laukia komunikato dėl prekybos, apie kurį buvo neseniai paskelbta, ir prašo Komisijos pasinaudoti šia proga ir nurodyti konkrečias priemones, kurių ji ketina imtis siekdama sukurti darnią ES sąžiningos prekybos sistemą;

| 13. | pabrėžia, kad tokia strategija turi skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų aktyvumą šioje srityje ir kartu įtraukti kitus svarbius dalyvius, pavyzdžiui, Europos Parlamentą, Europos išorės veiksmų tarnybą ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą. Šiuo tikslu vertėtų apsvarstyti galimybę įsteigti tarpinstitucinę darbo grupę, kuri siekiant užtikrinti nuoseklumą koordinuotų šios srities priemones bei užtikrintų jų nuoseklumą ir atitinkamų ES iniciatyvų ir politikos papildomumą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad tokia strategija turi skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų aktyvumą šioje srityje ir kartu įtraukti kitus svarbius dalyvius, pavyzdžiui, Europos Parlamentą, Europos išorės veiksmų tarnybą ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą. Šiuo tikslu vertėtų apsvarstyti galimybę įsteigti tarpinstitucinę darbo grupę, kuri siekiant užtikrinti nuoseklumą koordinuotų šios srities priemones bei užtikrintų jų nuoseklumą ir atitinkamų ES iniciatyvų ir politikos papildomumą;

Piliečių suvokiama sąžininga prekyba

| 14. | palankiai vertina paskutinį „Eurobarometro“ leidinį (9), kuriame pažymima, kad pusė ES piliečių pasirengę mokėti daugiau už sąžiningos prekybos produktus; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina paskutinį „Eurobarometro“ leidinį (9), kuriame pažymima, kad pusė ES piliečių pasirengę mokėti daugiau už sąžiningos prekybos produktus;

| 15. | konstatuoja, kad nors visoje Europoje vis labiau pripažįstama ir remiama sąžininga prekyba, tačiau informuotumas apie šią koncepciją įvairiose ES valstybėse narėse ir ES šalių viduje yra labai skirtingas. Vakarų ir Šiaurės Europoje santykinai daug (daugiau kaip 50 %) gyventojų žino sąžiningos prekybos ženklą, o daugumoje Rytų ir Vidurio Europoje sąžininga prekyba vis dar menkai žinoma. Be to, ES sąžiningos prekybos strategija darytų teigiamą poveikį šalims kandidatėms; |
| --- | --- |

15.

konstatuoja, kad nors visoje Europoje vis labiau pripažįstama ir remiama sąžininga prekyba, tačiau informuotumas apie šią koncepciją įvairiose ES valstybėse narėse ir ES šalių viduje yra labai skirtingas. Vakarų ir Šiaurės Europoje santykinai daug (daugiau kaip 50 %) gyventojų žino sąžiningos prekybos ženklą, o daugumoje Rytų ir Vidurio Europoje sąžininga prekyba vis dar menkai žinoma. Be to, ES sąžiningos prekybos strategija darytų teigiamą poveikį šalims kandidatėms;

| 16. | pabrėžia, kad reikėtų pasinaudoti esamomis tarptautinėmis (miestų) partnerystėmis (ES, Europoje ir pasaulyje) informuotumui apie sąžiningą prekybą didinti ir skatinti keistis gerąja patirtimi vietos ir regionų lygmeniu. Visų pirma reikia remti ir skatinti bendras pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos bei regionų valdžios institucijų pastangas šioje srityje; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad reikėtų pasinaudoti esamomis tarptautinėmis (miestų) partnerystėmis (ES, Europoje ir pasaulyje) informuotumui apie sąžiningą prekybą didinti ir skatinti keistis gerąja patirtimi vietos ir regionų lygmeniu. Visų pirma reikia remti ir skatinti bendras pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos bei regionų valdžios institucijų pastangas šioje srityje;

| 17. | mano, kad labai svarbu skatinti vartotojų švietimą ES, visų pirma mokyklose ir už jų ribų, ir jį susieti su esamomis iniciatyvomis vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

17.

mano, kad labai svarbu skatinti vartotojų švietimą ES, visų pirma mokyklose ir už jų ribų, ir jį susieti su esamomis iniciatyvomis vietos ir regionų lygmeniu;

Viešieji pirkimai

| 18. | palankiai vertina ES persvarstytas viešųjų pirkimų direktyvas, kuriomis remiantis dabar galima į viešųjų pirkimų sutartis įtraukti sąžiningos prekybos kriterijų. Dabar perkančiosios organizacijos gali lengviau pasikliauti savanoriško ženklinimo ir sertifikavimo sistemomis, kad ir viešuosiuose pirkimuose būtų paisoma tvaraus vystymosi interesų; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina ES persvarstytas viešųjų pirkimų direktyvas, kuriomis remiantis dabar galima į viešųjų pirkimų sutartis įtraukti sąžiningos prekybos kriterijų. Dabar perkančiosios organizacijos gali lengviau pasikliauti savanoriško ženklinimo ir sertifikavimo sistemomis, kad ir viešuosiuose pirkimuose būtų paisoma tvaraus vystymosi interesų;

| 19. | ragina Komisiją parengti praktiškas gaires, kuriose būtų paaiškintas ir taip skatinamas sąžiningos prekybos ir kitų socialinių kriterijų taikymas viešuosiuose pirkimuose; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją parengti praktiškas gaires, kuriose būtų paaiškintas ir taip skatinamas sąžiningos prekybos ir kitų socialinių kriterijų taikymas viešuosiuose pirkimuose;

| 20. | džiaugiasi, kad visoje Europoje auga savivaldybių susidomėjimas tvaria maisto produktų gamyba ir visų pirma – vietoje pagamintų maisto produktų paklausa. Kaip rodo daugelis šios srities regioninių ir vietos iniciatyvų, šis Komiteto sveikintinas požiūris puikiai dera su sąžiningos prekybos produktų vartojimu; |
| --- | --- |

20.

džiaugiasi, kad visoje Europoje auga savivaldybių susidomėjimas tvaria maisto produktų gamyba ir visų pirma – vietoje pagamintų maisto produktų paklausa. Kaip rodo daugelis šios srities regioninių ir vietos iniciatyvų, šis Komiteto sveikintinas požiūris puikiai dera su sąžiningos prekybos produktų vartojimu;

| 21. | mano, kad būtų labai naudinga vietos ir regionų valdžios institucijoms pateikti viešųjų pirkimų, kuriuose atsižvelgiama į socialinius ir etinius kriterijus, pavyzdžių. Be to, Komisija turėtų šioje srityje skatinti glaudesnį vietos valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą, pavyzdžiui, rengiant bendrus kriterijus ir gaires, derantis su tiekėjais ir ilgalaikių tiekimo sutarčių atveju, taip pat koordinuotai prižiūrint viešųjų pirkimų praktiką, ar taikomi ekologiniai, socialiniai ir etiniai kriterijai; |
| --- | --- |

21.

mano, kad būtų labai naudinga vietos ir regionų valdžios institucijoms pateikti viešųjų pirkimų, kuriuose atsižvelgiama į socialinius ir etinius kriterijus, pavyzdžių. Be to, Komisija turėtų šioje srityje skatinti glaudesnį vietos valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą, pavyzdžiui, rengiant bendrus kriterijus ir gaires, derantis su tiekėjais ir ilgalaikių tiekimo sutarčių atveju, taip pat koordinuotai prižiūrint viešųjų pirkimų praktiką, ar taikomi ekologiniai, socialiniai ir etiniai kriterijai;

| 22. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas tam tikrose srityse glaudžiai bendradarbiauti su įvairiomis interesų grupėmis, pavyzdžiui, universitetais, mokyklomis arba ligoninėmis. Ypač svarbu, kad už viešuosius pirkimus atsakingi asmenys būtų informuojami apie galimybę kvietime dalyvauti konkurse nurodyti tvarumo kriterijus, taigi ir galėtų pasinaudoti šia galimybe; pabrėžia, kad ši informacija galėtų būti platinama per žinių centrus. Žinių centrai, dalydamiesi savo žiniomis ir suteikdami ekspertų paslaugas, gali padėti vietos ir regionų vyriausybėms bei įmonėmis vykdyti sąžiningus viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

22.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas tam tikrose srityse glaudžiai bendradarbiauti su įvairiomis interesų grupėmis, pavyzdžiui, universitetais, mokyklomis arba ligoninėmis. Ypač svarbu, kad už viešuosius pirkimus atsakingi asmenys būtų informuojami apie galimybę kvietime dalyvauti konkurse nurodyti tvarumo kriterijus, taigi ir galėtų pasinaudoti šia galimybe; pabrėžia, kad ši informacija galėtų būti platinama per žinių centrus. Žinių centrai, dalydamiesi savo žiniomis ir suteikdami ekspertų paslaugas, gali padėti vietos ir regionų vyriausybėms bei įmonėmis vykdyti sąžiningus viešuosius pirkimus;

| 23. | siūlo valstybėms narėms savo teisės sistemose numatyti galimybę į viešuosius pirkimus įtraukti pozityviosios diskriminacijos kriterijus sąžiningos prekybos produktams; |
| --- | --- |

23.

siūlo valstybėms narėms savo teisės sistemose numatyti galimybę į viešuosius pirkimus įtraukti pozityviosios diskriminacijos kriterijus sąžiningos prekybos produktams;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad, pavyzdžiui, centralizuota pirkimo organizacija arba pirkimo platforma suteiktų puikią galimybę vietos ir regionų lygmeniu nesunkiai vykdyti sąžiningus viešuosius pirkimus. Tokios iniciatyvos, kai keletas savivaldybių koordinuoja savo užsakymus ir pristatymą, gali palengvinti viešą sąžiningos prekybos produktų pirkimą, taigi ir sumažinti joms tenkančias išlaidas; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad, pavyzdžiui, centralizuota pirkimo organizacija arba pirkimo platforma suteiktų puikią galimybę vietos ir regionų lygmeniu nesunkiai vykdyti sąžiningus viešuosius pirkimus. Tokios iniciatyvos, kai keletas savivaldybių koordinuoja savo užsakymus ir pristatymą, gali palengvinti viešą sąžiningos prekybos produktų pirkimą, taigi ir sumažinti joms tenkančias išlaidas;

| 25. | palankiai vertina ES institucijų pastangas sąžiningą prekybą skatinti ir savo sistemoje, pavyzdžiui, ES organizuojamuose renginiuose patiekiant sąžiningos prekybos produktus, ir ragina sistemingai taikyti šį požiūrį. Šiuo atžvilgiu pačios ES institucijos turi rodyti pavyzdį. Institucijos turėtų skatinti sąžiningos prekybos produktų vartojimą institucijose ir ES organizuojamose renginiuose; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina ES institucijų pastangas sąžiningą prekybą skatinti ir savo sistemoje, pavyzdžiui, ES organizuojamuose renginiuose patiekiant sąžiningos prekybos produktus, ir ragina sistemingai taikyti šį požiūrį. Šiuo atžvilgiu pačios ES institucijos turi rodyti pavyzdį. Institucijos turėtų skatinti sąžiningos prekybos produktų vartojimą institucijose ir ES organizuojamose renginiuose;

Indėlis į „sąžiningą verslumą“

| 26. | mano, kad savivaldybės galėtų raginti savo regiono įmones verslo praktikoje pradėti taikyti sąžiningos prekybos ir įmonių atsakomybės principus. Pavyzdžiui, jos galėtų skatinti vietos viešbučius ir viešojo maitinimo įstaigas pirkti sąžiningos prekybos produktus. Taip pat būtų galima skatinti parengti Sąžiningos prekybos elgesio kodeksą, kurį pradėtų taikyti vietos ir regionų valdžios institucijų įmonės; |
| --- | --- |

26.

mano, kad savivaldybės galėtų raginti savo regiono įmones verslo praktikoje pradėti taikyti sąžiningos prekybos ir įmonių atsakomybės principus. Pavyzdžiui, jos galėtų skatinti vietos viešbučius ir viešojo maitinimo įstaigas pirkti sąžiningos prekybos produktus. Taip pat būtų galima skatinti parengti Sąžiningos prekybos elgesio kodeksą, kurį pradėtų taikyti vietos ir regionų valdžios institucijų įmonės;

| 27. | mano, kad sąžininga prekyba turėtų tapti ekonomikos skatinimo reikalavimu ir būti įtraukta į atitinkamų nacionalinių įmonių asociacijų įmonių socialinės atsakomybės strategijas. ES remiant būtų galima papildomai parengti ir skatinti daugiasubjektes iniciatyvas (pvz., tvarios prekybos iniciatyvas įvairiose valstybėse narėse arba sąžiningai pagamintos aprangos fondą tam tikruose sektoriuose) arba pripažintus ženklus (pvz., sąžiningos prekybos); |
| --- | --- |

27.

mano, kad sąžininga prekyba turėtų tapti ekonomikos skatinimo reikalavimu ir būti įtraukta į atitinkamų nacionalinių įmonių asociacijų įmonių socialinės atsakomybės strategijas. ES remiant būtų galima papildomai parengti ir skatinti daugiasubjektes iniciatyvas (pvz., tvarios prekybos iniciatyvas įvairiose valstybėse narėse arba sąžiningai pagamintos aprangos fondą tam tikruose sektoriuose) arba pripažintus ženklus (pvz., sąžiningos prekybos);

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad viešųjų fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis remiant mažąsias ir vidutines bei veiklą pradedančias įmones būtų galima taikyti sąžiningos prekybos kriterijus. Dar vienas žingsnis šia kryptimi būtų sąžiningos prekybos mugių organizavimas, kaip, pavyzdžiui, Dortmunde organizuojama šiuo metu vokiškai kalbančiose šalyse didžiausia sąžiningos prekybos mugė specialistams ir visuomenei; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad viešųjų fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis remiant mažąsias ir vidutines bei veiklą pradedančias įmones būtų galima taikyti sąžiningos prekybos kriterijus. Dar vienas žingsnis šia kryptimi būtų sąžiningos prekybos mugių organizavimas, kaip, pavyzdžiui, Dortmunde organizuojama šiuo metu vokiškai kalbančiose šalyse didžiausia sąžiningos prekybos mugė specialistams ir visuomenei;

Vietos ir regionų lygmens pastangų skatinti sąžiningą prekybą rėmimas

| 29. | siekiant išplėsti sąžiningo regiono koncepciją siūlo išnagrinėti, ar „Vokietijos sąžiningos prekybos sostinės“ pavyzdys, kurį įkvėpė „Europos kultūros sostinės“ iniciatyva, būtų tinkamas skatinti Europos savivaldybes ir regionus remti sąžiningą prekybą. Tačiau tokia iniciatyva turėtų tikslingai atsižvelgti į ypatingus Vidurio ir Rytų Europos valstybių narių iššūkius; |
| --- | --- |

29.

siekiant išplėsti sąžiningo regiono koncepciją siūlo išnagrinėti, ar „Vokietijos sąžiningos prekybos sostinės“ pavyzdys, kurį įkvėpė „Europos kultūros sostinės“ iniciatyva, būtų tinkamas skatinti Europos savivaldybes ir regionus remti sąžiningą prekybą. Tačiau tokia iniciatyva turėtų tikslingai atsižvelgti į ypatingus Vidurio ir Rytų Europos valstybių narių iššūkius;

| 30. | yra įsitikinęs, kad „Europos sąžiningos prekybos sostinės (regiono)“ vardas papildomai motyvuotų savivaldybes įgyvendinant sąžiningos prekybos iniciatyvas siekti gero vardo tarpregioniniu arba tarptautiniu mastu. Šioje iniciatyvoje turėtų tiesiogiai dalyvauti piliečiai ir vietos visuomeninės organizacijos; |
| --- | --- |

30.

yra įsitikinęs, kad „Europos sąžiningos prekybos sostinės (regiono)“ vardas papildomai motyvuotų savivaldybes įgyvendinant sąžiningos prekybos iniciatyvas siekti gero vardo tarpregioniniu arba tarptautiniu mastu. Šioje iniciatyvoje turėtų tiesiogiai dalyvauti piliečiai ir vietos visuomeninės organizacijos;

Sąžininga prekyba pasaulinėje vystymosi programoje laikotarpiu po 2015 m.

   (10)

| 31. | pabrėžia, kad reikia stiprinti vietos valdžios institucijų vaidmenį sudarant vystymosi darbotvarkę po 2015 m., kaip rekomendavo aukšto lygio komisija (11). Vystymosi tikslai po 2015 m. turi pripažinti vietos valdžios institucijų kaip svarbių dalyvių vaidmenį vystymosi politikoje, o šiuo metu nagrinėjami tvarumo tikslai turi tapti koordinuojamomis nacionalinėmis, regionų ir vietos strategijomis; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad reikia stiprinti vietos valdžios institucijų vaidmenį sudarant vystymosi darbotvarkę po 2015 m., kaip rekomendavo aukšto lygio komisija (11). Vystymosi tikslai po 2015 m. turi pripažinti vietos valdžios institucijų kaip svarbių dalyvių vaidmenį vystymosi politikoje, o šiuo metu nagrinėjami tvarumo tikslai turi tapti koordinuojamomis nacionalinėmis, regionų ir vietos strategijomis;

| 32. | primena, kad siekiant įgyvendinti tvarumo tikslus reikia kurti partnerystes tarp daugelio dalyvių ir pirmiausia skatinti ir finansiškai remti tas partnerystes, kurios sąžiningos prekybos srityje atsižvelgia į visus tvarumo aspektus; |
| --- | --- |

32.

primena, kad siekiant įgyvendinti tvarumo tikslus reikia kurti partnerystes tarp daugelio dalyvių ir pirmiausia skatinti ir finansiškai remti tas partnerystes, kurios sąžiningos prekybos srityje atsižvelgia į visus tvarumo aspektus;

| 33. | palankiai vertina neseniai paskelbtą Europos Komisijos komunikatą „Pasaulinė partnerystė dėl skurdo panaikinimo ir tvaraus vystymosi po 2015 m.“ ir ypač aiškų pripažinimą, kad prekyba padeda užtikrinti įtraukų ekonomikos augimą ir tvarų vystymąsi. Be to, RK su susidomėjimu atkreipia dėmesį į aiškią nuorodą į sąžiningos prekybos sistemas, padedančias siekti ekonominės, aplinkosauginės ir socialinės naudos; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina neseniai paskelbtą Europos Komisijos komunikatą „Pasaulinė partnerystė dėl skurdo panaikinimo ir tvaraus vystymosi po 2015 m.“ ir ypač aiškų pripažinimą, kad prekyba padeda užtikrinti įtraukų ekonomikos augimą ir tvarų vystymąsi. Be to, RK su susidomėjimu atkreipia dėmesį į aiškią nuorodą į sąžiningos prekybos sistemas, padedančias siekti ekonominės, aplinkosauginės ir socialinės naudos;

| 34. | mano, kad tikslų įgyvendinimui įvertinti reikia parengti konkrečius rodiklius. Sąžininga prekyba turėtų būti vienas iš rodiklių, įrodančių gamybos ir vartojimo tvarumą, visų pirma viešųjų pirkimų srityje; sąžininga prekyba taip pat galėtų atstoti tikslo „Partnerystės solidarumui“ rodiklį, nes šioje srityje jau yra gauta labai gerų rezultatų dalyvaujant įvairiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

34.

mano, kad tikslų įgyvendinimui įvertinti reikia parengti konkrečius rodiklius. Sąžininga prekyba turėtų būti vienas iš rodiklių, įrodančių gamybos ir vartojimo tvarumą, visų pirma viešųjų pirkimų srityje; sąžininga prekyba taip pat galėtų atstoti tikslo „Partnerystės solidarumui“ rodiklį, nes šioje srityje jau yra gauta labai gerų rezultatų dalyvaujant įvairiems suinteresuotiesiems subjektams;

Keitimasis patirtimi

| 35. | atkreipia dėmesį į paskelbtą tyrimą dėl vietos ir regionų valdžios institucijų skatinamos sąžiningos prekybos, kuriame išnagrinėtas skirtingas požiūris į sąžiningą prekybą ES ir nagrinėjamos galimos kliūtys. Šiam tyrimui papildyti buvo atrinkti geriausios praktikos pavyzdžiai. RK šią medžiagą paskelbs siekdamas sukurti šios srities mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo bendruomenes ir pagrįsti šioje nuomonėje pateiktus politinius raginimus; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į paskelbtą tyrimą dėl vietos ir regionų valdžios institucijų skatinamos sąžiningos prekybos, kuriame išnagrinėtas skirtingas požiūris į sąžiningą prekybą ES ir nagrinėjamos galimos kliūtys. Šiam tyrimui papildyti buvo atrinkti geriausios praktikos pavyzdžiai. RK šią medžiagą paskelbs siekdamas sukurti šios srities mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo bendruomenes ir pagrįsti šioje nuomonėje pateiktus politinius raginimus;

| 36. | palankiai vertina tai, kad į metinės decentralizuoto vystomojo bendradarbiavimo konferencijos programą įtraukta sąžiningos prekybos tema; mano, kad pats Komitetas sąžiningos prekybos klausimą šiuose renginiuose turi glaudžiau susieti su kitomis turimomis priemonėmis ir regionų lygmeniu veikiančiais tinklais; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina tai, kad į metinės decentralizuoto vystomojo bendradarbiavimo konferencijos programą įtraukta sąžiningos prekybos tema; mano, kad pats Komitetas sąžiningos prekybos klausimą šiuose renginiuose turi glaudžiau susieti su kitomis turimomis priemonėmis ir regionų lygmeniu veikiančiais tinklais;

| 37. | pabrėžia, kad Švietimo ir sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programų (DEAR) fondai ir panašios programos ateityje taip pat turėtų būti naudojamos siekiant, kad sąžiningos prekybos srityje steigtųsi daugiau miestų partnerysčių, visų pirma su Pietų valstybių miestais; remia vietos ir regionų valdžios institucijų ir sąžiningos prekybos sistemai priklausančių gamintojų tinklų strateginių partnerysčių kūrimą ES šalyse partnerėse įgyvendinant naują teminę pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms skirtą programą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad Švietimo ir sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programų (DEAR) fondai ir panašios programos ateityje taip pat turėtų būti naudojamos siekiant, kad sąžiningos prekybos srityje steigtųsi daugiau miestų partnerysčių, visų pirma su Pietų valstybių miestais; remia vietos ir regionų valdžios institucijų ir sąžiningos prekybos sistemai priklausančių gamintojų tinklų strateginių partnerysčių kūrimą ES šalyse partnerėse įgyvendinant naują teminę pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms skirtą programą;

| 38. | mano, kad įdomi yra Luaros regiono sąžiningos prekybos tarybos (pranc. Conseil Ligérien du Commerce Équitable) praktika kiekvienais metais suburti visus regioninius sąžiningos prekybos srities dalyvius, kad jie galėtų pasikeisti įvairių sričių patirtimi; |
| --- | --- |

38.

mano, kad įdomi yra Luaros regiono sąžiningos prekybos tarybos (pranc. Conseil Ligérien du Commerce Équitable) praktika kiekvienais metais suburti visus regioninius sąžiningos prekybos srities dalyvius, kad jie galėtų pasikeisti įvairių sričių patirtimi;

ES prekybos politika

| 39. | primena, kad pasaulio prekyboje ES atlieka labai svarbų vaidmenį ir kartu stengiasi sustiprinti savo lyderės poziciją debatuose dėl tvarumo; todėl ragina Europos institucijas taip formuoti ES išorės prekybą, kad ji prisidėtų prie tvaraus vystymosi; |
| --- | --- |

39.

primena, kad pasaulio prekyboje ES atlieka labai svarbų vaidmenį ir kartu stengiasi sustiprinti savo lyderės poziciją debatuose dėl tvarumo; todėl ragina Europos institucijas taip formuoti ES išorės prekybą, kad ji prisidėtų prie tvaraus vystymosi;

| 40. | džiaugiasi galėdamas pažymėti, kad ES jau ėmėsi tam tikrų veiksmų, pavyzdžiui, nustatė reikalavimą į prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis įtraukti išplėstą tvaraus vystymosi skyrių; kai kuriuose dvišaliuose prekybos susitarimuose netgi atskirai paminima, kad susitarimo šalys remia sąžiningą ir teisingą prekybą. Šis rinkos atvėrimas būtų naudingas ir smulkiesiems ūkininkams; |
| --- | --- |

40.

džiaugiasi galėdamas pažymėti, kad ES jau ėmėsi tam tikrų veiksmų, pavyzdžiui, nustatė reikalavimą į prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis įtraukti išplėstą tvaraus vystymosi skyrių; kai kuriuose dvišaliuose prekybos susitarimuose netgi atskirai paminima, kad susitarimo šalys remia sąžiningą ir teisingą prekybą. Šis rinkos atvėrimas būtų naudingas ir smulkiesiems ūkininkams;

| 41. | primygtinai ragina, kad įgyvendinant šiuos susitarimus būtų užtikrinama parama šių šalių smulkiesiems ūkininkams ir skatinama sąžininga prekyba, pavyzdžiui, verslininkų delegacijoms kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir ES delegacijomis šalyse partnerėse tikslingai lankant smulkiuosius ūkininkus ir susipažįstant su vietos sąlygomis; |
| --- | --- |

41.

primygtinai ragina, kad įgyvendinant šiuos susitarimus būtų užtikrinama parama šių šalių smulkiesiems ūkininkams ir skatinama sąžininga prekyba, pavyzdžiui, verslininkų delegacijoms kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir ES delegacijomis šalyse partnerėse tikslingai lankant smulkiuosius ūkininkus ir susipažįstant su vietos sąlygomis;

Darbo sąlygos tarptautinėse tiekimo grandinėse

| 42. | pabrėžia, kad pastaraisiais metais išaugo visuomenės dėmesys ir daugelio vartotojų susirūpinimas nepakeliamomis darbo sąlygomis ir žmogaus teisių pažeidimais gamybos šalyse. Pavyzdžiui, Vokietijos ir Nyderlandų vyriausybės kartu su įmonėmis, profesinėmis sąjungomis ir pilietine visuomene įgyvendina panašias iniciatyvas tekstilės sektoriuje, kad visoje tiekimo grandinėje pasaulinės aprangos pramonės darbuotojams būtų užtikrintos geresnės ir tvaresnės gyvenimo ir darbo sąlygos. Šiuo metu Europos Komisija Europos lygmeniu nagrinėja galimybes taikyti panašų požiūrį; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad pastaraisiais metais išaugo visuomenės dėmesys ir daugelio vartotojų susirūpinimas nepakeliamomis darbo sąlygomis ir žmogaus teisių pažeidimais gamybos šalyse. Pavyzdžiui, Vokietijos ir Nyderlandų vyriausybės kartu su įmonėmis, profesinėmis sąjungomis ir pilietine visuomene įgyvendina panašias iniciatyvas tekstilės sektoriuje, kad visoje tiekimo grandinėje pasaulinės aprangos pramonės darbuotojams būtų užtikrintos geresnės ir tvaresnės gyvenimo ir darbo sąlygos. Šiuo metu Europos Komisija Europos lygmeniu nagrinėja galimybes taikyti panašų požiūrį;

| 43. | ypač palankiai vertina tokias iniciatyvas ir ragina Europos Komisiją ir atsakingas nacionalines institucijas rengti panašius projektus, į kuriuos kaip kontaktiniai asmenys turėtų būti įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

43.

ypač palankiai vertina tokias iniciatyvas ir ragina Europos Komisiją ir atsakingas nacionalines institucijas rengti panašius projektus, į kuriuos kaip kontaktiniai asmenys turėtų būti įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos;

Sąžiningos prekybos skatinimas dvišaliuose santykiuose

| 44. | ragina ieškoti daugiau galimybių skatinti sąžiningą prekybą, pavyzdžiui, decentralizuotą vystomąjį bendradarbiavimą glaudžiau susiejant su sąžininga prekyba. Išeities tašku galėtų būti patirtis, įgyta integruojant sąžiningą prekybą į jau esamas partnerystes su Pietų pusrutulio miestais ir regionais, taip pat į porines partnerystes Europoje; |
| --- | --- |

44.

ragina ieškoti daugiau galimybių skatinti sąžiningą prekybą, pavyzdžiui, decentralizuotą vystomąjį bendradarbiavimą glaudžiau susiejant su sąžininga prekyba. Išeities tašku galėtų būti patirtis, įgyta integruojant sąžiningą prekybą į jau esamas partnerystes su Pietų pusrutulio miestais ir regionais, taip pat į porines partnerystes Europoje;

| 45. | todėl rekomenduoja toliau plėtoti ir skatinti sąžiningos prekybos tinklus, ypač tuos, kurie ES jungia keletą miestų ar regionų neapsiribojant ES vidaus sienomis, pavyzdžiui, tarpvalstybinį sąžiningos prekybos miestų Meco, Liuksemburgo, Tryro ir Sarbriukeno tinklą. |
| --- | --- |

45.

todėl rekomenduoja toliau plėtoti ir skatinti sąžiningos prekybos tinklus, ypač tuos, kurie ES jungia keletą miestų ar regionų neapsiribojant ES vidaus sienomis, pavyzdžiui, tarpvalstybinį sąžiningos prekybos miestų Meco, Liuksemburgo, Tryro ir Sarbriukeno tinklą.

2015 m. birželio 4 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  Keletas iš jų: „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“ (CDR2010-2013), „Europa pasaulyje. Naujas požiūris į ES išorės veiksmų finansavimą“ (CDR732-2012).

2

(3)  Europos Parlamento rezoliucija dėl Sąžiningos prekybos ir plėtros (2005/2245/INI).

3

(4)  COM(2009) 215 final.

4

(5)  RK nuomonė „Indėlis į tvarų vystymąsi. Sąžiningos prekybos ir su prekyba susijusių nevalstybinių tvarumo užtikrinimo programų vaidmuo“ (CDR214-2009).

5

(6)  RK nuomonė „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (CDR364-2011).

6

(7)  2014 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento pranešimas dėl ES ir pasaulinės vystymosi po 2015 m. programos (2014/2143(INI)).

7

(8)  RK op cit. Nuomonė „Indėlis į tvarų vystymąsi [...]“ (CDR214-2009).

8

(9)  Specialusis „Eurobarometro“ pranešimas Nr. 421 „Europos vystomojo bendradarbiavimo metai – ES piliečių požiūris į vystymąsi, bendradarbiavimą ir pagalbą“.

9

(10)  „Orus gyvenimas visiems: nuo vizijos iki kolektyvinių priemonių“ (rengiama).

10

(11)  2013 m. gegužės 30 d. Aukšto lygio pripažintų asmenų grupės ataskaita dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės.

11

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

112-oji plenarinė sesija, 2015 m. birželio 3–4 d

| 7.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 260/22

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Valstybių narių užimtumo politikos gairės“

(2015/C 260/05)

| Pranešėjas | Mauro D'ATTIS (IT/EPP), Brindizio tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių
  COM(2015) 98 final |

Pranešėjas

Mauro D'ATTIS (IT/EPP), Brindizio tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

COM(2015) 98 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal Sutarties nuostatas Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės politikos ir makrostruktūrinės politikos derinimo priemones. Europos semestras šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei
  ekonomikos ir biudžeto priežiūrai.
  Europos semestro racionalizavimas ir sustiprinimas, kaip išdėstyta Komisijos 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje, dar pagerins jo veikimą. | Pagal Sutarties nuostatas Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės politikos ir makrostruktūrinės politikos derinimo priemones. Europos semestras šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei
  ekonomikos biudžeto, užimtumo ir socialinės politikos priežiūrai.
  Europos semestro racionalizavimas ir sustiprinimas, kaip išdėstyta Komisijos 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje, dar pagerins jo veikimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal Sutarties nuostatas Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės politikos ir makrostruktūrinės politikos derinimo priemones. Europos semestras šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei
  ekonomikos ir biudžeto priežiūrai.
  Europos semestro racionalizavimas ir sustiprinimas, kaip išdėstyta Komisijos 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje, dar pagerins jo veikimą.

Pagal Sutarties nuostatas Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės politikos ir makrostruktūrinės politikos derinimo priemones. Europos semestras šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą, skirtą integruotai daugiašalei
  ekonomikos biudžeto, užimtumo ir socialinės politikos priežiūrai.
  Europos semestro racionalizavimas ir sustiprinimas, kaip išdėstyta Komisijos 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje, dar pagerins jo veikimą.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

2 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 punktas. Įrašyti naują punktą:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Strategija „Europa 2020“ turėtų būti įgyvendinama kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir gebėjimus šiose gairėse nurodytose srityse ir laikantis subsidiarumo principo, turi dalyvauti rengiant ir įgyvendinant nacionalines reformų programas, visų pirma socialinių paslaugų ir integracijos į darbo rinką strategijų srityse. Be to, vykdant su strategija susijusią visapusišką komunikaciją, būtina remtis vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniu, nes vietos ir regionų lygmuo yra arčiausiai piliečių. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Strategija „Europa 2020“ turėtų būti įgyvendinama kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir gebėjimus šiose gairėse nurodytose srityse ir laikantis subsidiarumo principo, turi dalyvauti rengiant ir įgyvendinant nacionalines reformų programas, visų pirma socialinių paslaugų ir integracijos į darbo rinką strategijų srityse. Be to, vykdant su strategija susijusią visapusišką komunikaciją, būtina remtis vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniu, nes vietos ir regionų lygmuo yra arčiausiai piliečių.

Paaiškinimas

Siekiama, kad būtų pripažintas politinis vaidmuo, kurį daugelyje valstybių narių atlieka vietos ir regionų valdžios institucijos įgyvendinant strategijoje „Europa 2020“ numatytą politiką (1).

3 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Finansų ir ekonomikos krizė atskleidė ir išryškino esminius Sąjungos ir jos valstybių narių ekonomikos trūkumus. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis uždavinys šiandien – paskatinti tvirtą, tvarų ir integracinį augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Tam reikia suderintų ir plataus užmojo politikos veiksmų ir Sąjungos, ir nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis Sutarties nuostatomis ir Sąjungos ekonomikos valdymu. Šie veiksmai, kuriais derinamos pasiūlos ir paklausos priemonės, turėtų apimti postūmį investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą vykdyti struktūrines reformas ir laikytis fiskalinės atsakomybės. | Finansų ir ekonomikos krizė atskleidė ir išryškino esminius Sąjungos ir jos valstybių narių ekonomikos trūkumus. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis uždavinys šiandien – paskatinti tvirtą, tvarų ir integracinį augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Tam reikia suderintų ir plataus užmojo politikos veiksmų ir Sąjungos, ir nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis Sutarties nuostatomis ir Sąjungos ekonomikos valdymu. Šie veiksmai, kuriais derinamos pasiūlos ir paklausos priemonės, turėtų apimti postūmį
  viešosioms ir privačiosioms
  investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą vykdyti struktūrines reformas ir laikytis fiskalinės atsakomybės. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Finansų ir ekonomikos krizė atskleidė ir išryškino esminius Sąjungos ir jos valstybių narių ekonomikos trūkumus. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis uždavinys šiandien – paskatinti tvirtą, tvarų ir integracinį augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Tam reikia suderintų ir plataus užmojo politikos veiksmų ir Sąjungos, ir nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis Sutarties nuostatomis ir Sąjungos ekonomikos valdymu. Šie veiksmai, kuriais derinamos pasiūlos ir paklausos priemonės, turėtų apimti postūmį investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą vykdyti struktūrines reformas ir laikytis fiskalinės atsakomybės.

Finansų ir ekonomikos krizė atskleidė ir išryškino esminius Sąjungos ir jos valstybių narių ekonomikos trūkumus. Krizės metu taip pat paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis uždavinys šiandien – paskatinti tvirtą, tvarų ir integracinį augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Tam reikia suderintų ir plataus užmojo politikos veiksmų ir Sąjungos, ir nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis Sutarties nuostatomis ir Sąjungos ekonomikos valdymu. Šie veiksmai, kuriais derinamos pasiūlos ir paklausos priemonės, turėtų apimti postūmį
  viešosioms ir privačiosioms
  investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą vykdyti struktūrines reformas ir laikytis fiskalinės atsakomybės.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

4 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės ir Sąjunga taip pat turėtų spręsti dėl krizės socialinio poveikio ir siekti sukurti darnią visuomenę, kurioje žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti pokyčius ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenėje ir ekonomikoje. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės kiekvienam ir sumažintas skurdas ir socialinė atskirtis, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės gerovės sistemų veikimą ir pašalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ekonomikos augimas atneštų naudą visiems piliečiams ir visiems regionams. | Valstybės narės ir Sąjunga taip pat turėtų spręsti dėl krizės socialinio poveikio ir siekti sukurti darnią visuomenę, kurioje žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti pokyčius ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenėje ir ekonomikoje. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės kiekvienam ir sumažintas skurdas ir socialinė atskirtis, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės gerovės sistemų veikimą ir pašalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje
  ir kliūtis darbuotojų judumui
  . Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ekonomikos augimas atneštų naudą visiems piliečiams ir visiems regionams. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės ir Sąjunga taip pat turėtų spręsti dėl krizės socialinio poveikio ir siekti sukurti darnią visuomenę, kurioje žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti pokyčius ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenėje ir ekonomikoje. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės kiekvienam ir sumažintas skurdas ir socialinė atskirtis, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės gerovės sistemų veikimą ir pašalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ekonomikos augimas atneštų naudą visiems piliečiams ir visiems regionams.

Valstybės narės ir Sąjunga taip pat turėtų spręsti dėl krizės socialinio poveikio ir siekti sukurti darnią visuomenę, kurioje žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti pokyčius ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenėje ir ekonomikoje. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės kiekvienam ir sumažintas skurdas ir socialinė atskirtis, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės gerovės sistemų veikimą ir pašalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje
  ir kliūtis darbuotojų judumui
  . Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ekonomikos augimas atneštų naudą visiems piliečiams ir visiems regionams.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

5 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmai pagal šias gaires – svarbus indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šios gairės yra integruotas Europos ir nacionalinių politikos priemonių rinkinys, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti, kad būtų pasiektas teigiamas šalutinis koordinuotų struktūrinių reformų poveikis, atitinkamas bendras ekonominės politikos krypčių derinys ir nuoseklesnis Europos politikos priemonių įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; | Veiksmai pagal šias gaires – svarbus indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šios gairės yra integruotas Europos ir nacionalinių politikos priemonių rinkinys, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti, kad būtų pasiektas teigiamas šalutinis koordinuotų struktūrinių reformų,
  kurios turėtų būti vykdomos atsižvelgiant į įvairių regionų konkrečias socialines ir ekonomines sąlygas,
  poveikis, atitinkamas bendras ekonominės politikos krypčių derinys ir nuoseklesnis Europos politikos priemonių įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“,
  kuri turėtų būti įgyvendinama kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Veiksmai pagal šias gaires – svarbus indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šios gairės yra integruotas Europos ir nacionalinių politikos priemonių rinkinys, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti, kad būtų pasiektas teigiamas šalutinis koordinuotų struktūrinių reformų poveikis, atitinkamas bendras ekonominės politikos krypčių derinys ir nuoseklesnis Europos politikos priemonių įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

Veiksmai pagal šias gaires – svarbus indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šios gairės yra integruotas Europos ir nacionalinių politikos priemonių rinkinys, kurį valstybės narės ir Sąjunga turėtų įgyvendinti, kad būtų pasiektas teigiamas šalutinis koordinuotų struktūrinių reformų,
  kurios turėtų būti vykdomos atsižvelgiant į įvairių regionų konkrečias socialines ir ekonomines sąlygas,
  poveikis, atitinkamas bendras ekonominės politikos krypčių derinys ir nuoseklesnis Europos politikos priemonių įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“,
  kuri turėtų būti įgyvendinama kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  tikslų;

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos, atsižvelgiant į jų kompetenciją bei gebėjimus ir laikantis subsidiarumo principo, privalo dalyvauti rengiant ir įgyvendinant nacionalines reformų programas ir yra būtinos su strategija susijusiai visapusiškai komunikacijai (2).

6 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 punktas. Įrašyti naują punktą:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės ir Sąjunga turėtų pasiūlyti tinkamą pagrindą veiksmingesniam ir efektyvesniam ES priemonių taikymui, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, teikdamos socialines ir su užimtumu susijusias paslaugas, galėtų vykdyti savo pareigą įgyvendinti socialinės ir ekonominės įtraukties politiką, kad užtikrintų tinkamas socialinės apsaugos formas, padedančias mažinti skurdą ir socialinę atskirtį, ir išspręstų rimtą nedarbo, visų pirma ilgalaikio ir jaunimo, problemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės ir Sąjunga turėtų pasiūlyti tinkamą pagrindą veiksmingesniam ir efektyvesniam ES priemonių taikymui, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, teikdamos socialines ir su užimtumu susijusias paslaugas, galėtų vykdyti savo pareigą įgyvendinti socialinės ir ekonominės įtraukties politiką, kad užtikrintų tinkamas socialinės apsaugos formas, padedančias mažinti skurdą ir socialinę atskirtį, ir išspręstų rimtą nedarbo, visų pirma ilgalaikio ir jaunimo, problemą;

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos turi konkrečiai įgyvendinti socialinės ir ekonominės įtraukties politiką, teikdamos socialines ir su užimtumu susijusias paslaugas. Užimtumo gairės turi suteikti tinkamą pagrindą ir geresnių finansavimo priemonių siekiant padėti atlikti tokias pareigas, nepaisant to, kas jau padaryta, pavyzdžiui, numatyto 20 % ESF rezervo socialinei įtraukčiai (3).

7 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nors šios gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos kartu su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, taip pat socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais. | Nors šios gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos kartu su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, taip pat socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais.
  Vietos ir regionų valdžios institucijoms atsižvelgiant į jų kompetenciją ir gebėjimus šiose gairėse nurodytose srityse ir laikantis subsidiarumo principo, tenka pagrindinis vaidmuo įgyvendinant šias gaires, visų pirma socialinių paslaugų ir integracijos į darbo rinką strategijų srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nors šios gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos kartu su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, taip pat socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais.

Nors šios gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos kartu su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, taip pat socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais.
  Vietos ir regionų valdžios institucijoms atsižvelgiant į jų kompetenciją ir gebėjimus šiose gairėse nurodytose srityse ir laikantis subsidiarumo principo, tenka pagrindinis vaidmuo įgyvendinant šias gaires, visų pirma socialinių paslaugų ir integracijos į darbo rinką strategijų srityse.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

8 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

5 gairė, 1 punktas. Įrašyti naują punktą:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas kurti darbo vietas, mažinti kliūtis įmonėms samdyti žmones, skatinti verslumą ir ypač remti mažų įmonių kūrimą ir augimą, kad padidėtų moterų ir vyrų užimtumas. Valstybės narės taip pat turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir puoselėti socialines inovacijas. | Valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas kurti darbo vietas, mažinti kliūtis įmonėms samdyti žmones, skatinti verslumą ir ypač remti mažų įmonių kūrimą ir augimą, kad padidėtų moterų ir vyrų užimtumas. Valstybės narės taip pat turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir puoselėti socialines inovacijas.


  Atsižvelgdamos į darbo rinkoje taikomas įvairias aktyvias priemones, valstybės narės taip pat turėtų imtis veiksmų, kuriais siekiama remti savarankišką darbą, visų pirma savarankišką verslą, nes jie daro didelį poveikį ekonomikos augimui vietos lygmeniu, remti jaunimo steigiamas įmones, labai mažas įmones ir vidutinės bei didelės rizikos plataus užmojo novatoriškus projektus ir nesukurti biurokratinės naštos, trukdančios imtis šių iniciatyvų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas kurti darbo vietas, mažinti kliūtis įmonėms samdyti žmones, skatinti verslumą ir ypač remti mažų įmonių kūrimą ir augimą, kad padidėtų moterų ir vyrų užimtumas. Valstybės narės taip pat turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir puoselėti socialines inovacijas.

Valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas kurti darbo vietas, mažinti kliūtis įmonėms samdyti žmones, skatinti verslumą ir ypač remti mažų įmonių kūrimą ir augimą, kad padidėtų moterų ir vyrų užimtumas. Valstybės narės taip pat turėtų aktyviai skatinti socialinę ekonomiką ir puoselėti socialines inovacijas.

Atsižvelgdamos į darbo rinkoje taikomas įvairias aktyvias priemones, valstybės narės taip pat turėtų imtis veiksmų, kuriais siekiama remti savarankišką darbą, visų pirma savarankišką verslą, nes jie daro didelį poveikį ekonomikos augimui vietos lygmeniu, remti jaunimo steigiamas įmones, labai mažas įmones ir vidutinės bei didelės rizikos plataus užmojo novatoriškus projektus ir nesukurti biurokratinės naštos, trukdančios imtis šių iniciatyvų.

Paaiškinimas

Negalima pamiršti, kad savarankiškas verslas daro didelį poveikį ekonomikos augimui vietos lygmeniu, todėl jį būtina įtraukti į užimtumo politiką.

9 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

6 gairė, 1 punktas. Įrašyti naują punktą:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų skatinti našumą ir įsidarbinimo galimybes tinkamai aprūpindamos asmenis reikalingomis žiniomis ir įgūdžiais. Valstybės narės turėtų daryti būtinas investicijas į švietimo ir profesinio mokymo sistemas ir gerinti jų veiksmingumą ir efektyvumą, kad gerėtų darbo jėgos įgūdžiai ir kad ji galėtų geriau numatyti ir atitikti sparčiai kintančius dinamiškų darbo rinkų poreikius skaitmenėjančioje ekonomikoje. Valstybės narės turėtų sustiprinti pastangas gerinti visuotinę prieigą prie kokybiško suaugusiųjų mokymo ir įgyvendinti aktyvaus senėjimo strategijas, kad profesinis gyvenimas taptų ilgesnis. | Valstybės narės turėtų skatinti našumą ir įsidarbinimo galimybes tinkamai aprūpindamos asmenis reikalingomis žiniomis ir įgūdžiais. Valstybės narės
  kartu su savo atitinkamomis vietos ir regionų valdžios institucijomis ir vesdamos dialogą su privačiuoju ir viešuoju sektoriais galėtų geriau suderinti įgūdžių pasiūlą su darbo rinkos poreikiais pasitelkiant švietimą ir mokymą. Valstybės narės
  turėtų daryti būtinas investicijas į švietimo, profesinio mokymo
  ir mokymosi visą gyvenimą
  sistemas ir gerinti jų veiksmingumą ir efektyvumą, kad gerėtų darbo jėgos įgūdžiai ir kad ji galėtų geriau numatyti ir atitikti sparčiai kintančius dinamiškų darbo rinkų poreikius skaitmenėjančioje ekonomikoje. Valstybės narės turėtų sustiprinti pastangas gerinti visuotinę prieigą prie kokybiško suaugusiųjų mokymo ir įgyvendinti aktyvaus senėjimo strategijas, kad profesinis gyvenimas taptų ilgesnis.


  Pagal šią sistemą reikėtų visomis išgalėmis siekti įtvirtinti perėjimą prie žaliosios ir mėlynosios ekonomikos, suderinti darbo ir kvalifikacijos paklausą, iš anksto numatyti ir valdyti kintančius žmogiškojo kapitalo poreikius ir mokesčių naštą perkelti kitoms rinkliavų formoms. Tai gali padėti, visų pirma, sumažinti jaunimo nedarbo lygį, kuris šiandien Europos Sąjungoje vidutiniškai siekia daugiau kaip 22 %. Be to, reikėtų padėti plėtoti socialinę ekonomiką atsižvelgiant į šio sektoriaus potencialą kurti kokybiškas darbo vietas, visų pirma, tenkinančias Europos regionams ir savivaldybėms kylančius poreikius. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės turėtų skatinti našumą ir įsidarbinimo galimybes tinkamai aprūpindamos asmenis reikalingomis žiniomis ir įgūdžiais. Valstybės narės turėtų daryti būtinas investicijas į švietimo ir profesinio mokymo sistemas ir gerinti jų veiksmingumą ir efektyvumą, kad gerėtų darbo jėgos įgūdžiai ir kad ji galėtų geriau numatyti ir atitikti sparčiai kintančius dinamiškų darbo rinkų poreikius skaitmenėjančioje ekonomikoje. Valstybės narės turėtų sustiprinti pastangas gerinti visuotinę prieigą prie kokybiško suaugusiųjų mokymo ir įgyvendinti aktyvaus senėjimo strategijas, kad profesinis gyvenimas taptų ilgesnis.

Valstybės narės turėtų skatinti našumą ir įsidarbinimo galimybes tinkamai aprūpindamos asmenis reikalingomis žiniomis ir įgūdžiais. Valstybės narės
  kartu su savo atitinkamomis vietos ir regionų valdžios institucijomis ir vesdamos dialogą su privačiuoju ir viešuoju sektoriais galėtų geriau suderinti įgūdžių pasiūlą su darbo rinkos poreikiais pasitelkiant švietimą ir mokymą. Valstybės narės
  turėtų daryti būtinas investicijas į švietimo, profesinio mokymo
  ir mokymosi visą gyvenimą
  sistemas ir gerinti jų veiksmingumą ir efektyvumą, kad gerėtų darbo jėgos įgūdžiai ir kad ji galėtų geriau numatyti ir atitikti sparčiai kintančius dinamiškų darbo rinkų poreikius skaitmenėjančioje ekonomikoje. Valstybės narės turėtų sustiprinti pastangas gerinti visuotinę prieigą prie kokybiško suaugusiųjų mokymo ir įgyvendinti aktyvaus senėjimo strategijas, kad profesinis gyvenimas taptų ilgesnis.

Pagal šią sistemą reikėtų visomis išgalėmis siekti įtvirtinti perėjimą prie žaliosios ir mėlynosios ekonomikos, suderinti darbo ir kvalifikacijos paklausą, iš anksto numatyti ir valdyti kintančius žmogiškojo kapitalo poreikius ir mokesčių naštą perkelti kitoms rinkliavų formoms. Tai gali padėti, visų pirma, sumažinti jaunimo nedarbo lygį, kuris šiandien Europos Sąjungoje vidutiniškai siekia daugiau kaip 22 %. Be to, reikėtų padėti plėtoti socialinę ekonomiką atsižvelgiant į šio sektoriaus potencialą kurti kokybiškas darbo vietas, visų pirma, tenkinančias Europos regionams ir savivaldybėms kylančius poreikius.

Paaiškinimas

Remiantis ankstesne RK pozicija, išdėstyta nuomonėje „Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema“ (COR-2014-01319), nurodo svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus vaidmenį derinant gebėjimų pasiūlą su darbo rinkos poreikiais. Pakeitimais taip pat pabrėžiama, kad reikia sutelkti dėmesį mokymosi visą gyvenimą svarbą, taip pat į žaliąją ekonomiką (4)
   (5) ir socialinę ekonomiką, kurios turi labai didelį užimtumo didinimo potencialą ir stiprina teritorinį ekonomikos matmenį (6).

10 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

6 gairė, 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Turėtų būti mažinamos kliūtys dalyvauti darbo rinkoje, ypač moterims, vyresniems darbuotojams, jaunimui, neįgaliesiems ir teisėtiems migrantams. Darbo rinkoje turi būti užtikrinta lyčių lygybė, įskaitant vienodą darbo užmokestį, taip pat galimybė naudotis prieinamu ir kokybišku ankstyvuoju ugdymu ir priežiūra. | Turėtų būti mažinamos kliūtys dalyvauti darbo rinkoje, ypač moterims, vyresniems darbuotojams, jaunimui, neįgaliesiems ir teisėtiems migrantams. Darbo rinkoje turi būti užtikrinta lyčių lygybė, įskaitant vienodą darbo užmokestį, taip pat galimybė naudotis prieinamu ir kokybišku ankstyvuoju ugdymu ir priežiūra,
  taip pat ilgalaike priežiūra
  .
  Nestandartinės darbo formos taip pat turėtų būti remiamos konkrečia reguliavimo sistema. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Turėtų būti mažinamos kliūtys dalyvauti darbo rinkoje, ypač moterims, vyresniems darbuotojams, jaunimui, neįgaliesiems ir teisėtiems migrantams. Darbo rinkoje turi būti užtikrinta lyčių lygybė, įskaitant vienodą darbo užmokestį, taip pat galimybė naudotis prieinamu ir kokybišku ankstyvuoju ugdymu ir priežiūra.

Turėtų būti mažinamos kliūtys dalyvauti darbo rinkoje, ypač moterims, vyresniems darbuotojams, jaunimui, neįgaliesiems ir teisėtiems migrantams. Darbo rinkoje turi būti užtikrinta lyčių lygybė, įskaitant vienodą darbo užmokestį, taip pat galimybė naudotis prieinamu ir kokybišku ankstyvuoju ugdymu ir priežiūra,
  taip pat ilgalaike priežiūra
  .
  Nestandartinės darbo formos taip pat turėtų būti remiamos konkrečia reguliavimo sistema.

Paaiškinimas

Moterys neretai prižiūri ne tik mažus vaikus, bet ir vyresnio amžiaus asmenis arba neįgaliuosius. Vykdant užimtumo politiką negalima neatsižvelgti į būtiną paramą netipinėms užimtumo formoms.

11 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

6 gairė, 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad pagerėtų užimtumas, socialinė įtrauktis, švietimas ir viešasis administravimas, valstybės narės turėti visiškai išnaudoti Europos socialinio fondo ir kitų Sąjungos fondų paramą. | Kad pagerėtų užimtumas, socialinė įtrauktis, švietimas ir viešasis administravimas, valstybės narės turėti visiškai išnaudoti Europos socialinio fondo ir kitų Sąjungos fondų paramą
  visapusiškai laikydamosi persvarstytų taisyklių, kurios reglamentuoja šiuos fondus
  .
  Visų pirma, Europos socialinio fondo veiksmus reikia labiau orientuoti į rezultatus, kuriuos yra paprasčiau įvertinti (užimtumas, socialinė įtrauktis, sanglauda), sumažinti jam tenkančią specifinę administracinę naštą. Tačiau reikėtų dažniau tikrinti jo poveikį ir rezultatus. Be to, Europos strateginių investicijų fondas ir jo investicijų platformos turi būti naudojamos siekiant paskatinti plėtoti plataus užmojo projektus, kurie turi didelį poveikį regionams, suteikiant garantijų vietos verslo projektams, skatinant mažąsias, vidutines ir labai mažas įmones, novatoriškų įmonių steigimą ir didelės rizikos projektus kartu užtikrinant, kad būtų kuriamos kokybiškos darbo vietos ir darbuotojai turėtų įgūdžių, kurių reikia Europos Sąjungos perėjimui prie tvaraus augimo modelio. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kad pagerėtų užimtumas, socialinė įtrauktis, švietimas ir viešasis administravimas, valstybės narės turėti visiškai išnaudoti Europos socialinio fondo ir kitų Sąjungos fondų paramą.

Kad pagerėtų užimtumas, socialinė įtrauktis, švietimas ir viešasis administravimas, valstybės narės turėti visiškai išnaudoti Europos socialinio fondo ir kitų Sąjungos fondų paramą
  visapusiškai laikydamosi persvarstytų taisyklių, kurios reglamentuoja šiuos fondus
  .
  Visų pirma, Europos socialinio fondo veiksmus reikia labiau orientuoti į rezultatus, kuriuos yra paprasčiau įvertinti (užimtumas, socialinė įtrauktis, sanglauda), sumažinti jam tenkančią specifinę administracinę naštą. Tačiau reikėtų dažniau tikrinti jo poveikį ir rezultatus. Be to, Europos strateginių investicijų fondas ir jo investicijų platformos turi būti naudojamos siekiant paskatinti plėtoti plataus užmojo projektus, kurie turi didelį poveikį regionams, suteikiant garantijų vietos verslo projektams, skatinant mažąsias, vidutines ir labai mažas įmones, novatoriškų įmonių steigimą ir didelės rizikos projektus kartu užtikrinant, kad būtų kuriamos kokybiškos darbo vietos ir darbuotojai turėtų įgūdžių, kurių reikia Europos Sąjungos perėjimui prie tvaraus augimo modelio.

Paaiškinimas

Akivaizdu, kad nuosekliai laikydamosi ES fondus reglamentuojančių taisyklių valstybės narės turi visapusiškai naudotis Europos socialiniu fondu, tačiau reikia jį labiau orientuoti į rezultatus, kuriuos galima lengviau įvertinti, sumažinti jį slegiančią specifinę administracinę naštą ir dažniau atlikti tikrinimus.

12 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

6 gairė, 5 punktas. Įrašyti naują punktą:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Norint užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą, užimtumą ir socialinę sanglaudą, prioritetas yra investicijų didinimas. Siekiant šių tikslų privalo prisidėti viešieji ir privatieji finansiniai ištekliai. Reikia pripažinti viešojo sektoriaus svarbą už jo indėlį skatinant ekonomikos augimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Norint užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą, užimtumą ir socialinę sanglaudą, prioritetas yra investicijų didinimas. Siekiant šių tikslų privalo prisidėti viešieji ir privatieji finansiniai ištekliai. Reikia pripažinti viešojo sektoriaus svarbą už jo indėlį skatinant ekonomikos augimą.

Paaiškinimas

Investicijas privaloma skatinti ir išlaikyti. Todėl išlaidų peržiūra ir viešųjų išlaidų reorganizacija turėtų būti vykdoma taip, kad būtų siekiama šio tikslo. Europos Sąjungos taisyklėse privaloma tokias investicijas laikyti investicijomis į ateitį, o ne tik viešųjų finansų skola.

13 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

7 gairė, 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų glaudžiai įtraukti nacionalinius parlamentus ir socialinius partnerius rengdamos ir įgyvendindamos atitinkamas reformas ir politikos priemones, kaip įprasta nacionalinėje praktikoje, ir remti socialinio dialogo nacionaliniu lygmeniu veikimo ir efektyvumo gerinimą. | Valstybės narės turėtų glaudžiai įtraukti nacionalinius parlamentus,
  vietos ir regionų valdžios institucijas (dėl jų kompetencijos)
  ir socialinius partnerius rengdamos ir įgyvendindamos atitinkamas reformas ir politikos priemones, kaip įprasta nacionalinėje praktikoje, ir remti socialinio dialogo nacionaliniu lygmeniu veikimo ir efektyvumo gerinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės turėtų glaudžiai įtraukti nacionalinius parlamentus ir socialinius partnerius rengdamos ir įgyvendindamos atitinkamas reformas ir politikos priemones, kaip įprasta nacionalinėje praktikoje, ir remti socialinio dialogo nacionaliniu lygmeniu veikimo ir efektyvumo gerinimą.

Valstybės narės turėtų glaudžiai įtraukti nacionalinius parlamentus,
  vietos ir regionų valdžios institucijas (dėl jų kompetencijos)
  ir socialinius partnerius rengdamos ir įgyvendindamos atitinkamas reformas ir politikos priemones, kaip įprasta nacionalinėje praktikoje, ir remti socialinio dialogo nacionaliniu lygmeniu veikimo ir efektyvumo gerinimą.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

14 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

7 gairė, 4 punktas. Įrašyti naują punktą:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Turėtų būti užtikrinamas darbuotojų judumas, kad būtų galima išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą, be kita ko, gerinant pensijų perkėlimo galimybę ir kvalifikacijos pripažinimą. Kartu valstybės narės turėtų prižiūrėti, kad nebūtų piktnaudžiaujama esamomis taisyklėmis. | Turėtų būti užtikrinamas darbuotojų judumas
  kaip pagrindinė teisė ir laisvo pasirinkimo klausimas
  , kad būtų galima išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą, be kita ko, gerinant pensijų
  ir socialinės apsaugos teisių
  perkėlimo galimybę ir kvalifikacijos pripažinimą. Kartu valstybės narės turėtų prižiūrėti, kad nebūtų piktnaudžiaujama esamomis taisyklėmis.


  Tačiau valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kad didesnės apimties ir ilgalaikėmis socialinėmis regionų ir savivaldybių, kurie geriausiai susipažinę su regionų ir bendruomenių ypatumais, investicijomis galima tvaresniu būdu įveikti krizę, neleidžiant teritoriniams vienetams prarasti pernelyg daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų, gebančių skatinti augimą.




  Vietos ir regionų lygmeniu bendrų priemonių, kuriomis siekiama mažinti masinį kvalifikuotos darbo jėgos išvykimą, kūrimas taip pat gali prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo vietos lygmeniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Turėtų būti užtikrinamas darbuotojų judumas, kad būtų galima išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą, be kita ko, gerinant pensijų perkėlimo galimybę ir kvalifikacijos pripažinimą. Kartu valstybės narės turėtų prižiūrėti, kad nebūtų piktnaudžiaujama esamomis taisyklėmis.

Turėtų būti užtikrinamas darbuotojų judumas
  kaip pagrindinė teisė ir laisvo pasirinkimo klausimas
  , kad būtų galima išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą, be kita ko, gerinant pensijų
  ir socialinės apsaugos teisių
  perkėlimo galimybę ir kvalifikacijos pripažinimą. Kartu valstybės narės turėtų prižiūrėti, kad nebūtų piktnaudžiaujama esamomis taisyklėmis.

Tačiau valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kad didesnės apimties ir ilgalaikėmis socialinėmis regionų ir savivaldybių, kurie geriausiai susipažinę su regionų ir bendruomenių ypatumais, investicijomis galima tvaresniu būdu įveikti krizę, neleidžiant teritoriniams vienetams prarasti pernelyg daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų, gebančių skatinti augimą.

Vietos ir regionų lygmeniu bendrų priemonių, kuriomis siekiama mažinti masinį kvalifikuotos darbo jėgos išvykimą, kūrimas taip pat gali prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo vietos lygmeniu.

Paaiškinimas

Teisė laisvai judėti yra vienas iš didžiausių ES laimėjimų, todėl svarbu ją išsaugoti ir supaprastinti naudojimąsi ja, skatinant laisvą darbuotojų judėjimą (7). Tačiau manome, kad svarbu atsižvelgti į tai, kad didesnės apimties ir ilgalaikes socialinėmis regionų ir savivaldybių, kurie geriausiai susipažinę su regionų ir bendruomenių ypatumais, investicijomis galima tvaresniu būdu įveikti krizę, neleidžiant teritoriniams vienetams prarasti pernelyg daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų, kurie galėtų skatinti augimą (8).

15 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

8 gairė, 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos teiktų veiksmingą, efektyvią ir tinkamą apsaugą visais asmens gyvenimo etapais, užtikrindamos teisingumą ir šalindamos nelygybės apraiškas. Reikia, kad socialinė politika būtų paprastesnė ir tikslingesnė ir kad ją papildytų prieinamos ir kokybiškos vaikų priežiūros ir švietimo paslaugos, mokymas ir pagalba ieškant darbo, būsto parama ir prieinamos sveikatos priežiūros paslaugos, galimybė naudotis tokiomis būtiniausiomis paslaugomis kaip banko sąskaita ir internetas; taip pat reikia imtis kovoti su mokyklos nebaigimu ir socialine atskirtimi. | Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos teiktų veiksmingą, efektyvią ir tinkamą apsaugą visais asmens gyvenimo etapais, užtikrindamos teisingumą ir šalindamos nelygybės apraiškas. Reikia, kad socialinė politika būtų paprastesnė ir tikslingesnė ir kad ją papildytų prieinamos ir kokybiškos vaikų priežiūros ir švietimo paslaugos, mokymas ir pagalba ieškant darbo, būsto parama ir prieinamos sveikatos priežiūros,
  įskaitant ilgalaikę priežiūrą,
  paslaugos, galimybė naudotis tokiomis būtiniausiomis paslaugomis kaip banko sąskaita ir internetas; taip pat reikia imtis kovoti su mokyklos nebaigimu ir socialine atskirtimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos teiktų veiksmingą, efektyvią ir tinkamą apsaugą visais asmens gyvenimo etapais, užtikrindamos teisingumą ir šalindamos nelygybės apraiškas. Reikia, kad socialinė politika būtų paprastesnė ir tikslingesnė ir kad ją papildytų prieinamos ir kokybiškos vaikų priežiūros ir švietimo paslaugos, mokymas ir pagalba ieškant darbo, būsto parama ir prieinamos sveikatos priežiūros paslaugos, galimybė naudotis tokiomis būtiniausiomis paslaugomis kaip banko sąskaita ir internetas; taip pat reikia imtis kovoti su mokyklos nebaigimu ir socialine atskirtimi.

Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos teiktų veiksmingą, efektyvią ir tinkamą apsaugą visais asmens gyvenimo etapais, užtikrindamos teisingumą ir šalindamos nelygybės apraiškas. Reikia, kad socialinė politika būtų paprastesnė ir tikslingesnė ir kad ją papildytų prieinamos ir kokybiškos vaikų priežiūros ir švietimo paslaugos, mokymas ir pagalba ieškant darbo, būsto parama ir prieinamos sveikatos priežiūros,
  įskaitant ilgalaikę priežiūrą,
  paslaugos, galimybė naudotis tokiomis būtiniausiomis paslaugomis kaip banko sąskaita ir internetas; taip pat reikia imtis kovoti su mokyklos nebaigimu ir socialine atskirtimi.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

16 pakeitimas

Priedas. Pasiūlymo dėl sprendimo integruotos gairės

8 gairė, 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo tikslu turi būti naudojamos įvairios priemonės, kurios viena kitą papildo,
  įskaitant įtraukimo
  į darbo rinką paslaugas
  ir pajamų paramą, pritaikytą
  individualiems poreikiams. Socialinės apsaugos sistemos turi būti kuriamos taip, kad jomis galėtų pasinaudoti visi turintys tokią teisę, kad būtų remiamos investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir būtų padedama užkirsti kelią skurdui, jį mažinti ir nuo jo apsaugoti. | Šiuo tikslu turi būti naudojamos įvairios priemonės, kurios viena kitą papildo
  ir yra pagrįstos aktyvios integracijos strategijomis, suderinančiomis tinkamas minimalias pajamas, įtraukias darbo rinkas ir aukštos kokybės paslaugas, pritaikytas individualiems
  poreikiams. Socialinės apsaugos sistemos turi būti kuriamos taip, kad jomis galėtų pasinaudoti visi turintys tokią teisę, kad būtų remiamos investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir būtų padedama užkirsti kelią skurdui
  ir socialinei atskirčiai
  , jiems mažinti ir nuo jų apsaugoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šiuo tikslu turi būti naudojamos įvairios priemonės, kurios viena kitą papildo,
  įskaitant įtraukimo
  į darbo rinką paslaugas
  ir pajamų paramą, pritaikytą
  individualiems poreikiams. Socialinės apsaugos sistemos turi būti kuriamos taip, kad jomis galėtų pasinaudoti visi turintys tokią teisę, kad būtų remiamos investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir būtų padedama užkirsti kelią skurdui, jį mažinti ir nuo jo apsaugoti.

Šiuo tikslu turi būti naudojamos įvairios priemonės, kurios viena kitą papildo
  ir yra pagrįstos aktyvios integracijos strategijomis, suderinančiomis tinkamas minimalias pajamas, įtraukias darbo rinkas ir aukštos kokybės paslaugas, pritaikytas individualiems
  poreikiams. Socialinės apsaugos sistemos turi būti kuriamos taip, kad jomis galėtų pasinaudoti visi turintys tokią teisę, kad būtų remiamos investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir būtų padedama užkirsti kelią skurdui
  ir socialinei atskirčiai
  , jiems mažinti ir nuo jų apsaugoti.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Preliminarios pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors užimtumo gairės yra skirtos valstybėms narėms, strategija „Europa 2020“ turėtų būti įgyvendinama kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir gebėjimus šiose gairėse nurodytose srityse ir laikantis subsidiarumo principo, turi dalyvauti rengiant ir įgyvendinant nacionalines reformų programas, taip pat vykdant su strategija susijusią visapusišką komunikaciją (9); |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nors užimtumo gairės yra skirtos valstybėms narėms, strategija „Europa 2020“ turėtų būti įgyvendinama kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios, atsižvelgiant į jų kompetenciją ir gebėjimus šiose gairėse nurodytose srityse ir laikantis subsidiarumo principo, turi dalyvauti rengiant ir įgyvendinant nacionalines reformų programas, taip pat vykdant su strategija susijusią visapusišką komunikaciją (9);

| 2. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat konkrečiai įgyvendina socialinės ir ekonominės įtraukties politiką, teikdamos socialines ir su užimtumu susijusias paslaugas; užimtumo gairės turi suteikti tinkamą pagrindą ir deramų finansavimo priemonių siekiant padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms atlikti tokias pareigas (10); |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat konkrečiai įgyvendina socialinės ir ekonominės įtraukties politiką, teikdamos socialines ir su užimtumu susijusias paslaugas; užimtumo gairės turi suteikti tinkamą pagrindą ir deramų finansavimo priemonių siekiant padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms atlikti tokias pareigas (10);

| 3. | Rekomenduoja visų pirma atsižvelgti į tai, kad vietovės ir regionai yra arčiausiai piliečių ir, atitinkamai, darbo ieškančių asmenų ir darbdavių esantis lygmuo (11); |
| --- | --- |

3.

Rekomenduoja visų pirma atsižvelgti į tai, kad vietovės ir regionai yra arčiausiai piliečių ir, atitinkamai, darbo ieškančių asmenų ir darbdavių esantis lygmuo (11);

Bendrosios pastabos

| 4. | palankiai vertina Komisijos pradėtą 2010 m. užimtumo gairių persvarstymą, kuriuo siekiama atsižvelgti į krizės pasekmes ir pasiūlyti konkrečių patarimų dėl veiksmų, susijusių su naujos darbotvarkės prioritetais; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina Komisijos pradėtą 2010 m. užimtumo gairių persvarstymą, kuriuo siekiama atsižvelgti į krizės pasekmes ir pasiūlyti konkrečių patarimų dėl veiksmų, susijusių su naujos darbotvarkės prioritetais;

| 5. | primena Komisijai, kad vietos ir regionų valdžios institucijų skiriamos viešosios investicijos atlieka svarbų vaidmenį skatinant ekonomikos augimą, todėl joms turi būti skirtas tinkamas dėmesys naujoje ES investicijų politikoje, apibrėžtoje J. C. Juncker plane. Todėl mano, kad viešųjų investicijų išlaidas reikėtų pertvarkyti teikiant prioritetą produktyvioms išlaidoms, kurių nauda pasitvirtins laikui bėgant, ir skiriant J. C. Juncker plano išteklius ne tik didelio masto darbams, bet ir teritorinio pobūdžio intervencinėms priemonėms, kuriose numatomas tiesioginis vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas; |
| --- | --- |

5.

primena Komisijai, kad vietos ir regionų valdžios institucijų skiriamos viešosios investicijos atlieka svarbų vaidmenį skatinant ekonomikos augimą, todėl joms turi būti skirtas tinkamas dėmesys naujoje ES investicijų politikoje, apibrėžtoje J. C. Juncker plane. Todėl mano, kad viešųjų investicijų išlaidas reikėtų pertvarkyti teikiant prioritetą produktyvioms išlaidoms, kurių nauda pasitvirtins laikui bėgant, ir skiriant J. C. Juncker plano išteklius ne tik didelio masto darbams, bet ir teritorinio pobūdžio intervencinėms priemonėms, kuriose numatomas tiesioginis vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas;

| 6. | palankiai vertina Komisijos sprendimą, priešingą nei ankstesnių gairių atveju, t. y. neįsipareigoti nekeisti užimtumo gairių ateinančius kelerius metus. Tai leistų atitinkamai pakeisti gaires atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros, kurią numatoma atlikti 2015 m. antrojoje pusėje, rezultatus; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Komisijos sprendimą, priešingą nei ankstesnių gairių atveju, t. y. neįsipareigoti nekeisti užimtumo gairių ateinančius kelerius metus. Tai leistų atitinkamai pakeisti gaires atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros, kurią numatoma atlikti 2015 m. antrojoje pusėje, rezultatus;

| 7. | šiuo klausimu patvirtina, kad strategijoje „Europa 2020“ nustatyti trys tinkami pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ramsčiai ir pasirinkti teisingi pagrindiniai rodikliai. Vis dėlto Komitetas ragina į strategiją „Europa 2020“ įtraukti „teritorinį matmenį“, nustatant tikslus vietos ir regionų lygmeniui. Todėl Europos Komisija ir Europos Vadovų Taryba turėtų skatinti planavimo procese taikyti metodą, kuris grindžiamas principų „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ derinimu, laikantis subsidiarumo principo ir įtraukiant visus susijusius valdymo lygmenis, įskaitant subnacionalinės valdžios institucijas (12); |
| --- | --- |

7.

šiuo klausimu patvirtina, kad strategijoje „Europa 2020“ nustatyti trys tinkami pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ramsčiai ir pasirinkti teisingi pagrindiniai rodikliai. Vis dėlto Komitetas ragina į strategiją „Europa 2020“ įtraukti „teritorinį matmenį“, nustatant tikslus vietos ir regionų lygmeniui. Todėl Europos Komisija ir Europos Vadovų Taryba turėtų skatinti planavimo procese taikyti metodą, kuris grindžiamas principų „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ derinimu, laikantis subsidiarumo principo ir įtraukiant visus susijusius valdymo lygmenis, įskaitant subnacionalinės valdžios institucijas (12);

| 8. | ragina Europos Komisiją Europos socialinį fondą labiau orientuoti į rezultatus, kuriuos paprasčiau įvertinti (užimtumas, socialinė įtrauktis, sanglauda), sumažinti jam tenkančią specifinę administracinę naštą ir kartu dažniau jį tikrinti. Šiuo požiūriu vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų parengti programas pagal pagrindines Europos Sąjungos gaires; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Komisiją Europos socialinį fondą labiau orientuoti į rezultatus, kuriuos paprasčiau įvertinti (užimtumas, socialinė įtrauktis, sanglauda), sumažinti jam tenkančią specifinę administracinę naštą ir kartu dažniau jį tikrinti. Šiuo požiūriu vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų parengti programas pagal pagrindines Europos Sąjungos gaires;

| 9. | pabrėžia, kad užimtumo gairėse nėra jokios nuorodos į žaliųjų ir mėlynųjų darbo vietų teikiamas galimybes kovojant su nedarbu Europoje. Todėl RK pakartoja, kad pritaria praėjusiais metais paskelbtiems Europos Komisijos komunikatams „Žaliojo užimtumo iniciatyva“ ir „Integruota jūrų politika“ (13), kuriuose atkreipiamas dėmesys į perėjimo prie žaliosios ir mėlynosios ekonomikos keliamus iššūkius ir galimybes, visų pirma būtinybę suderinti darbo ir kvalifikacijos paklausą ir iš anksto numatyti bei valdyti kintančius žmogiškojo kapitalo poreikius; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad užimtumo gairėse nėra jokios nuorodos į žaliųjų ir mėlynųjų darbo vietų teikiamas galimybes kovojant su nedarbu Europoje. Todėl RK pakartoja, kad pritaria praėjusiais metais paskelbtiems Europos Komisijos komunikatams „Žaliojo užimtumo iniciatyva“ ir „Integruota jūrų politika“ (13), kuriuose atkreipiamas dėmesys į perėjimo prie žaliosios ir mėlynosios ekonomikos keliamus iššūkius ir galimybes, visų pirma būtinybę suderinti darbo ir kvalifikacijos paklausą ir iš anksto numatyti bei valdyti kintančius žmogiškojo kapitalo poreikius;

| 10. | pabrėžia, kad svarbu susieti švietimo ir užimtumo politikos sritis. Regionų ekonominį konkurencingumą galima sustiprinti tik žiniomis, nes kvalifikuota darbo jėga yra ekonominės plėtros pagrindas. Todėl pirmenybė turėtų būti teikiama profesinei kvalifikacijai (mokymui, perkvalifikavimui ir profesiniam rengimui) ir šiuo tikslu būtina susieti švietimo ir užimtumo politiką. |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad svarbu susieti švietimo ir užimtumo politikos sritis. Regionų ekonominį konkurencingumą galima sustiprinti tik žiniomis, nes kvalifikuota darbo jėga yra ekonominės plėtros pagrindas. Todėl pirmenybė turėtų būti teikiama profesinei kvalifikacijai (mokymui, perkvalifikavimui ir profesiniam rengimui) ir šiuo tikslu būtina susieti švietimo ir užimtumo politiką.

| 11. | pabrėžia, kad svarbu derinti gebėjimų pasiūlą su darbo rinkos poreikiais ir šiuo požiūriu pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, kurį jos atlieka numatydamos reikalingus poreikius ir derindamos juos su darbo rinkos poreikiais įgyvendinant švietimo, mokymo ir paramos jauniesiems verslininkams priemones. Daugiau rekomendacijų dėl gebėjimų pasiūlos ir paklausos derinimo RK pateikia nuomonėje „Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema“ (COR-2014-01319); pabrėžia, kad kvalifikacijos klausimas yra nepaprastai svarbus jaunimui, kurio nedarbas vis dar yra netoleruotinai didelis ir viršija 22 %. Jaunuoliai apskritai turėtų būti geriau pasirengę ateities profesijoms, visų pirma – užimti žaliąsias darbo vietas (14); |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad svarbu derinti gebėjimų pasiūlą su darbo rinkos poreikiais ir šiuo požiūriu pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, kurį jos atlieka numatydamos reikalingus poreikius ir derindamos juos su darbo rinkos poreikiais įgyvendinant švietimo, mokymo ir paramos jauniesiems verslininkams priemones. Daugiau rekomendacijų dėl gebėjimų pasiūlos ir paklausos derinimo RK pateikia nuomonėje „Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema“ (COR-2014-01319); pabrėžia, kad kvalifikacijos klausimas yra nepaprastai svarbus jaunimui, kurio nedarbas vis dar yra netoleruotinai didelis ir viršija 22 %. Jaunuoliai apskritai turėtų būti geriau pasirengę ateities profesijoms, visų pirma – užimti žaliąsias darbo vietas (14);

| 12. | teigiamai vertina 5 gairėje įtrauktą nuorodą į socialinę ekonomiką ir pabrėžia šio sektoriaus potencialą kurti kokybiškas darbo vietas Europos regionuose ir miestuose (15); šiuo požiūriu parama trečiajam sektoriui ir savanorystei yra konkretus vietos ir regionų valdžios institucijų politikos tikslas; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina 5 gairėje įtrauktą nuorodą į socialinę ekonomiką ir pabrėžia šio sektoriaus potencialą kurti kokybiškas darbo vietas Europos regionuose ir miestuose (15); šiuo požiūriu parama trečiajam sektoriui ir savanorystei yra konkretus vietos ir regionų valdžios institucijų politikos tikslas;

| 13. | apgailestauja, kad dabartinėse atnaujintose užimtumo politikos gairėse mažiau dėmesio skiriama lyčių klausimams nei ankstesnėse gairėse, ir nurodo, kad moterys nuo krizės nukentėjo kitaip nei vyrai. Reikia pabrėžti, kad lyčių skirtumų pripažinimas leistų priimti tikslingesnes ir veiksmingesnes politikos priemones; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja, kad dabartinėse atnaujintose užimtumo politikos gairėse mažiau dėmesio skiriama lyčių klausimams nei ankstesnėse gairėse, ir nurodo, kad moterys nuo krizės nukentėjo kitaip nei vyrai. Reikia pabrėžti, kad lyčių skirtumų pripažinimas leistų priimti tikslingesnes ir veiksmingesnes politikos priemones;

| 14. | pabrėžia, kad taip pat reikėtų imtis veiksmų, kuriais siekiama remti savarankišką darbą, visų pirma savarankišką verslą, nes jie daro didelį poveikį ekonomikos augimui vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad taip pat reikėtų imtis veiksmų, kuriais siekiama remti savarankišką darbą, visų pirma savarankišką verslą, nes jie daro didelį poveikį ekonomikos augimui vietos lygmeniu;

| 15. | ragina imtis veiksmų, skirtų skaitmeninei ekonomikai stiprinti ir skaitmeninei atskirčiai mažinti siekiant padidinti augimo potencialą, ir pabrėžia politikos, kurią būtų galima plėtoti vietos lygmeniu, svarbą; |
| --- | --- |

15.

ragina imtis veiksmų, skirtų skaitmeninei ekonomikai stiprinti ir skaitmeninei atskirčiai mažinti siekiant padidinti augimo potencialą, ir pabrėžia politikos, kurią būtų galima plėtoti vietos lygmeniu, svarbą;

| 16. | darbuotojų judumo klausimu pakartoja, kad, itin didelės ES piliečių dalies nuomone, teisė laisvai judėti yra vienas iš didžiausių ES laimėjimų, ir mano, kad labai svarbu užtikrinti šią teisę ir supaprastinti naudojimąsi ja, visų pirma skatinant laisvą darbuotojų judėjimą (16). Tačiau valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į didesnės apimties ir ilgalaikėmis socialinėmis regionų ir savivaldybių, kurie geriausiai susipažinę su regionų ir bendruomenių ypatumais, investicijomis galima tvaresniu būdu įveikti krizę, neleidžiant teritoriniams vienetams prarasti pernelyg daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų, gebančių skatinti augimą (17). |
| --- | --- |

16.

darbuotojų judumo klausimu pakartoja, kad, itin didelės ES piliečių dalies nuomone, teisė laisvai judėti yra vienas iš didžiausių ES laimėjimų, ir mano, kad labai svarbu užtikrinti šią teisę ir supaprastinti naudojimąsi ja, visų pirma skatinant laisvą darbuotojų judėjimą (16). Tačiau valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į didesnės apimties ir ilgalaikėmis socialinėmis regionų ir savivaldybių, kurie geriausiai susipažinę su regionų ir bendruomenių ypatumais, investicijomis galima tvaresniu būdu įveikti krizę, neleidžiant teritoriniams vienetams prarasti pernelyg daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų, gebančių skatinti augimą (17).

2015 m. birželio 3 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Regionų komiteto rezoliucija dėl Geresnių priemonių strategijai „Europa 2020“ įgyvendinti. Valstybių narių ir Sąjungos bendrosios ekonominės ir užimtumo politikos gairės, CdR 175/2010 fin.

1

Geresnių priemonių strategijai „Europa 2020“ įgyvendinti. Valstybių narių ir Sąjungos bendrosios ekonominės ir užimtumo politikos gairės

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  RK nuomonė „Žaliasis MVĮ veiksmų planas ir Žaliojo užimtumo iniciatyva“.

5

(6)  RK rezoliucija dėl 2015 m. Europos Komisijos darbo programos, CoR 2015-00074.

6

2015 m. Europos Komisijos darbo programos

(7)  RK nuomonė „Darbuotojų judumas ir EURES tinklo stiprinimas“, CoR 2014-1315.

7

(8)  RK nuomonė „ES socialinių investicijų dokumentų rinkinys“, CdR1999-2013.

8

(9)  Žr. 1 išnašą. .

9

(10)  Žr. 1 išnašą.

10

(11)  Žr. 7 išnašą.

11

(12)  RK Atėnų deklaracija dėl strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros.

12

(13)  Žr. 4 išnašą.

13

(14)  Žr. 5 išnašą.

14

(15)  Žr. 6 išnašą.

15

(16)  Žr. 7 išnašą.

16

(17)  Žr. 8 išnašą. .

17

---