# Službeni list L 248/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 248 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.24 rujna 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 248

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.24 rujna 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2015/1588 od 13. srpnja 2015. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (
  1
  ) | 9 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1590 оd 18. rujna 2015. o zabrani ribolova škarpine u grenlandskim vodama u zoni NAFO-a 1F i u grenlandskim vodama u zonama V. i XIV. te međunarodnim vodama područja za očuvanje škarpine za plovila koja plove pod zastavom Njemačke | 30 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1591 оd 18. rujna 2015. o zabrani ribolova skuše u zonama VIII.c, IX. i X., vodama Unije u zoni CECAF-a 34.1.1. i zonama VIII.a, VIII.b i VIII.d za plovila koja plove pod zastavom Njemačke | 32 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1592 оd 18. rujna 2015. o zabrani ribolova škarpine u vodama Unije i međunarodnim vodama u zoni V. te međunarodnim vodama u zonama XII. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Njemačke | 34 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1593 оd 18. rujna 2015. o zabrani ribolova ugotice pučinke u vodama Farskih otoka za plovila koja plove pod zastavom Njemačke | 36 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1594 оd 21. rujna 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Rocamadour (ZOI)) | 38 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1595 оd 21. rujna 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Zgornjesavinjski želodec (ZOZP)) | 39 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1596 оd 21. rujna 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Montes de Toledo (ZOI)) | 40 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1597 оd 23. rujna 2015. o odstupanju od Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 u pogledu krajnjeg roka za plaćanje prvog obroka predujma koji treba platiti organizacijama korisnicama u Grčkoj u vezi s programima rada u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina za 2015. godinu | 41 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1598 оd 23. rujna 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 43 |
| | * | Uredba (EU) 2015/1599 Europske središnje banke od 10. rujna 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1333/2014 o statistici tržišta novca (ESB/2015/30) | 45 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2015/1600 od 18. rujna 2015. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020. | 53 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke | 80 |
| | * | Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/1602 оd 5. lipnja 2015. o istovjetnosti regulatornog sustava solventnosti i bonitetnog sustava za društva za osiguranje i reosiguranje koji su na snazi u Švicarskoj na temelju članka 172. stavka 2., članka 227. stavka 4. i članka 260. stavka 3. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća | 95 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1603 оd 13. kolovoza 2015. o mjeri koju je poduzela Španjolska u skladu s člankom 7. Direktive Vijeća 89/686/EEZ kojom povlači s tržišta jednu vrstu plutajućih pomagala za poduku plivanja | 99 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2015/1588 od 13. srpnja 2015. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (
  1
  )

1

1

*

Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (
  1
  )

1

9

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1590 оd 18. rujna 2015. o zabrani ribolova škarpine u grenlandskim vodama u zoni NAFO-a 1F i u grenlandskim vodama u zonama V. i XIV. te međunarodnim vodama područja za očuvanje škarpine za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

30

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1591 оd 18. rujna 2015. o zabrani ribolova skuše u zonama VIII.c, IX. i X., vodama Unije u zoni CECAF-a 34.1.1. i zonama VIII.a, VIII.b i VIII.d za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

32

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1592 оd 18. rujna 2015. o zabrani ribolova škarpine u vodama Unije i međunarodnim vodama u zoni V. te međunarodnim vodama u zonama XII. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

34

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1593 оd 18. rujna 2015. o zabrani ribolova ugotice pučinke u vodama Farskih otoka za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

36

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1594 оd 21. rujna 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Rocamadour (ZOI))

38

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1595 оd 21. rujna 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Zgornjesavinjski želodec (ZOZP))

39

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1596 оd 21. rujna 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Montes de Toledo (ZOI))

40

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1597 оd 23. rujna 2015. o odstupanju od Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 u pogledu krajnjeg roka za plaćanje prvog obroka predujma koji treba platiti organizacijama korisnicama u Grčkoj u vezi s programima rada u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina za 2015. godinu

41

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1598 оd 23. rujna 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

43

*

Uredba (EU) 2015/1599 Europske središnje banke od 10. rujna 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1333/2014 o statistici tržišta novca (ESB/2015/30)

45

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2015/1600 od 18. rujna 2015. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020.

53

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke

80

*

Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/1602 оd 5. lipnja 2015. o istovjetnosti regulatornog sustava solventnosti i bonitetnog sustava za društva za osiguranje i reosiguranje koji su na snazi u Švicarskoj na temelju članka 172. stavka 2., članka 227. stavka 4. i članka 260. stavka 3. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

95

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1603 оd 13. kolovoza 2015. o mjeri koju je poduzela Španjolska u skladu s člankom 7. Direktive Vijeća 89/686/EEZ kojom povlači s tržišta jednu vrstu plutajućih pomagala za poduku plivanja

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/1

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2015/1588

od 13. srpnja 2015.

o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (kodificirani tekst)

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 109.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 (2) značajno je izmijenjena (3). Radi jasnoće i racionalnosti tu bi uredbu trebalo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 (2) značajno je izmijenjena (3). Radi jasnoće i racionalnosti tu bi uredbu trebalo kodificirati.

| (2) | U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Komisija je u osnovi nadležna za ocjenu spojivosti potpora s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Komisija je u osnovi nadležna za ocjenu spojivosti potpora s unutarnjim tržištem.

| (3) | Pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta zahtijeva strogu i učinkovitu primjenu pravila o tržišnom natjecanju s obzirom na državne potpore. |
| --- | --- |

(3)

Pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta zahtijeva strogu i učinkovitu primjenu pravila o tržišnom natjecanju s obzirom na državne potpore.

| (4) | Komisiji bi trebalo omogućiti da putem uredbi, u područjima u kojima raspolaže dovoljnim iskustvom u utvrđivanju općih kriterija spojivosti, odredi da su određene posebne kategorije državnih potpora spojive s unutarnjim tržištem u skladu s jednom ili više odredaba članka 107. stavaka 2. i 3. UFEU-a te su izuzete od postupka predviđenog u članku 108. stavku 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(4)

Komisiji bi trebalo omogućiti da putem uredbi, u područjima u kojima raspolaže dovoljnim iskustvom u utvrđivanju općih kriterija spojivosti, odredi da su određene posebne kategorije državnih potpora spojive s unutarnjim tržištem u skladu s jednom ili više odredaba članka 107. stavaka 2. i 3. UFEU-a te su izuzete od postupka predviđenog u članku 108. stavku 3. UFEU-a.

| (5) | Uredbama o skupnom izuzeću osigurava se transparentnost i pravna sigurnost. Nacionalni sudovi mogu ih izravno primjenjivati, ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji i članak 267. UFEU-a. |
| --- | --- |

(5)

Uredbama o skupnom izuzeću osigurava se transparentnost i pravna sigurnost. Nacionalni sudovi mogu ih izravno primjenjivati, ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji i članak 267. UFEU-a.

| (6) | Državne potpore objektivni su pojam definiran u članku 107. stavku 1. UFEU-a. Ovlast Komisije da usvoji skupna izuzeća kako je predviđeno u ovoj Uredbi primjenjuje se samo na mjere koje ispunjavaju sve kriterije članka 107. stavka 1. UFEU-a te stoga predstavljaju državne potpore. Uključivanje određene kategorije potpora u ovu Uredbu ili u uredbu o izuzeću ne kvalificira unaprijed određenu mjeru kao državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(6)

Državne potpore objektivni su pojam definiran u članku 107. stavku 1. UFEU-a. Ovlast Komisije da usvoji skupna izuzeća kako je predviđeno u ovoj Uredbi primjenjuje se samo na mjere koje ispunjavaju sve kriterije članka 107. stavka 1. UFEU-a te stoga predstavljaju državne potpore. Uključivanje određene kategorije potpora u ovu Uredbu ili u uredbu o izuzeću ne kvalificira unaprijed određenu mjeru kao državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (7) | Komisiji bi trebalo omogućiti da odredi da su, pod određenim uvjetima, potpore malim i srednjim poduzećima, potpore u korist istraživanja, razvoja i inovacija, potpore u korist zaštite okoliša, potpore u korist zapošljavanja i osposobljavanja te potpore usklađene s kartom koju je Komisija za svaku državu članicu odobrila za dodjelu regionalnih potpora, spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja. |
| --- | --- |

(7)

Komisiji bi trebalo omogućiti da odredi da su, pod određenim uvjetima, potpore malim i srednjim poduzećima, potpore u korist istraživanja, razvoja i inovacija, potpore u korist zaštite okoliša, potpore u korist zapošljavanja i osposobljavanja te potpore usklađene s kartom koju je Komisija za svaku državu članicu odobrila za dodjelu regionalnih potpora, spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja.

| (8) | Inovacije su postale prioritet politike Unije u kontekstu „Unije inovacija”, jedne od glavnih inicijativa Europe 2020. Osim toga, mnoge mjere potpora za inovacije relativno su male i ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(8)

Inovacije su postale prioritet politike Unije u kontekstu „Unije inovacija”, jedne od glavnih inicijativa Europe 2020. Osim toga, mnoge mjere potpora za inovacije relativno su male i ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja tržišnog natjecanja.

| (9) | U sektoru kulture i očuvanja kulturne baštine brojne mjere koje države članice poduzimaju ne bi mogle predstavljati potpore jer ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, primjerice zato što korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost ili ne postoji utjecaj na trgovinu među državama članicama. Međutim, ako mjere u području kulture i očuvanja kulturne baštine predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Komisiji bi trebalo omogućiti da odredi da su, pod određenim uvjetima, te potpore spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. Mali projekti u području kulture, stvaranja i očuvanja kulturne baštine obično ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja, a nedavni slučajevi pokazuju da takve potpore imaju ograničen utjecaj na trgovinu. |
| --- | --- |

(9)

U sektoru kulture i očuvanja kulturne baštine brojne mjere koje države članice poduzimaju ne bi mogle predstavljati potpore jer ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, primjerice zato što korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost ili ne postoji utjecaj na trgovinu među državama članicama. Međutim, ako mjere u području kulture i očuvanja kulturne baštine predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Komisiji bi trebalo omogućiti da odredi da su, pod određenim uvjetima, te potpore spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. Mali projekti u području kulture, stvaranja i očuvanja kulturne baštine obično ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja, a nedavni slučajevi pokazuju da takve potpore imaju ograničen utjecaj na trgovinu.

| (10) | Iznimke u sektoru kulture i očuvanja kulturne baštine mogle bi se osmisliti na temelju iskustva Komisije kako je navedeno u smjernicama, kao što su za filmska i audiovizualna djela, ili bi se mogle oblikovati od slučaja do slučaja. Pri formuliranju takvih skupnih izuzeća Komisija bi trebala uzeti u obzir da bi se njima trebale obuhvatiti samo mjere koje predstavljaju državne potpore, da bi se ona u načelu trebala usmjeriti na mjere kojima se doprinosi ciljevima „Modernizacije državnih potpora u EU-u” te da se skupno izuzmu samo one potpore u pogledu kojih Komisija već ima značajna iskustva. Osim toga, u obzir bi trebalo uzeti primarnu nadležnost država članica u području kulture, posebnu zaštitu koju uživa kulturna raznolikost na temelju članka 167. stavka 1. UFEU-a, kao i posebnu narav kulture. |
| --- | --- |

(10)

Iznimke u sektoru kulture i očuvanja kulturne baštine mogle bi se osmisliti na temelju iskustva Komisije kako je navedeno u smjernicama, kao što su za filmska i audiovizualna djela, ili bi se mogle oblikovati od slučaja do slučaja. Pri formuliranju takvih skupnih izuzeća Komisija bi trebala uzeti u obzir da bi se njima trebale obuhvatiti samo mjere koje predstavljaju državne potpore, da bi se ona u načelu trebala usmjeriti na mjere kojima se doprinosi ciljevima „Modernizacije državnih potpora u EU-u” te da se skupno izuzmu samo one potpore u pogledu kojih Komisija već ima značajna iskustva. Osim toga, u obzir bi trebalo uzeti primarnu nadležnost država članica u području kulture, posebnu zaštitu koju uživa kulturna raznolikost na temelju članka 167. stavka 1. UFEU-a, kao i posebnu narav kulture.

| (11) | U pogledu mjera državnih potpora za otklanjanje štete nastale zbog prirodnih nepogoda te mjera državnih potpora za otklanjanje štete nastale u ribarstvu zbog određenih nepovoljnih vremenskih uvjeta, iznosi odobreni u tim područjima obično su ograničeni te je moguće utvrditi jasne uvjete spojivosti. Ovom Uredbom trebalo bi omogućiti Komisiji da izuzme takve potpore od obveze prijavljivanja. Iz iskustva Komisije, takve potpore ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja, a jasne uvjete spojivosti moguće je utvrditi na temelju stečenog iskustva. |
| --- | --- |

(11)

U pogledu mjera državnih potpora za otklanjanje štete nastale zbog prirodnih nepogoda te mjera državnih potpora za otklanjanje štete nastale u ribarstvu zbog određenih nepovoljnih vremenskih uvjeta, iznosi odobreni u tim područjima obično su ograničeni te je moguće utvrditi jasne uvjete spojivosti. Ovom Uredbom trebalo bi omogućiti Komisiji da izuzme takve potpore od obveze prijavljivanja. Iz iskustva Komisije, takve potpore ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja, a jasne uvjete spojivosti moguće je utvrditi na temelju stečenog iskustva.

| (12) | U skladu s člankom 42. UFEU-a, pravila o državnim potporama ne primjenjuju se pod određenim uvjetima na određene mjere potpora u korist poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. UFEU-u. Članak 42. ne primjenjuje se na šumarstvo ni na proizvode koji nisu navedeni u tom prilogu. Komisija bi trebala moći izuzeti određene vrste potpora u korist šumarstva, uključujući potpore sadržane u programima ruralnog razvoja i one u korist promocije i oglašavanja proizvoda u prehrambenom sektoru koji nisu navedeni u Prilogu I. UFEU-u, kada je, prema iskustvu Komisije, narušavanje tržišnog natjecanja ograničeno te je moguće utvrditi jasne uvjete spojivosti. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 42. UFEU-a, pravila o državnim potporama ne primjenjuju se pod određenim uvjetima na određene mjere potpora u korist poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. UFEU-u. Članak 42. ne primjenjuje se na šumarstvo ni na proizvode koji nisu navedeni u tom prilogu. Komisija bi trebala moći izuzeti određene vrste potpora u korist šumarstva, uključujući potpore sadržane u programima ruralnog razvoja i one u korist promocije i oglašavanja proizvoda u prehrambenom sektoru koji nisu navedeni u Prilogu I. UFEU-u, kada je, prema iskustvu Komisije, narušavanje tržišnog natjecanja ograničeno te je moguće utvrditi jasne uvjete spojivosti.

| (13) | U skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1198/2006 (4), članci 107., 108. i 109. UFEU-a primjenjuju se na potpore koje države članice dodjeljuju poduzećima u sektoru ribarstva, osim za plaćanja država članica na temelju Uredbe (EZ) br. 1198/2006 i u skladu s njom. Dodatne državne potpore za očuvanje morskih i slatkovodnih bioloških resursa obično imaju ograničen utjecaj na trgovinu među državama članicama, doprinose ciljevima Unije u području pomorske i ribarstvene politike te ne dovode do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Dodijeljeni iznosi obično su ograničeni i moguće je utvrditi jasne uvjete spojivosti. |
| --- | --- |

(13)

U skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1198/2006 (4), članci 107., 108. i 109. UFEU-a primjenjuju se na potpore koje države članice dodjeljuju poduzećima u sektoru ribarstva, osim za plaćanja država članica na temelju Uredbe (EZ) br. 1198/2006 i u skladu s njom. Dodatne državne potpore za očuvanje morskih i slatkovodnih bioloških resursa obično imaju ograničen utjecaj na trgovinu među državama članicama, doprinose ciljevima Unije u području pomorske i ribarstvene politike te ne dovode do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Dodijeljeni iznosi obično su ograničeni i moguće je utvrditi jasne uvjete spojivosti.

| (14) | U sektoru sporta, posebno u području amaterskog sporta, brojne mjere koje države članice poduzimaju ne bi mogle predstavljati potpore jer ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a primjerice zato što korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost ili ne postoji utjecaj na trgovinu među državama članicama. Međutim, ako mjere u području sporta predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Komisiji bi trebalo omogućiti da odredi da su, pod određenim uvjetima, te potpore spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja. Mjere državnih potpora za sport, posebno one u području amaterskog sporta ili malih sportova, često imaju ograničen utjecaj na trgovinu među državama članicama i ne dovode do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Dodijeljeni iznosi također su obično ograničeni. Na temelju stečenog iskustva moguće je utvrditi jasne uvjete spojivosti kako bi se osiguralo da potpore za sport ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja. |
| --- | --- |

(14)

U sektoru sporta, posebno u području amaterskog sporta, brojne mjere koje države članice poduzimaju ne bi mogle predstavljati potpore jer ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a primjerice zato što korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost ili ne postoji utjecaj na trgovinu među državama članicama. Međutim, ako mjere u području sporta predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Komisiji bi trebalo omogućiti da odredi da su, pod određenim uvjetima, te potpore spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja. Mjere državnih potpora za sport, posebno one u području amaterskog sporta ili malih sportova, često imaju ograničen utjecaj na trgovinu među državama članicama i ne dovode do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Dodijeljeni iznosi također su obično ograničeni. Na temelju stečenog iskustva moguće je utvrditi jasne uvjete spojivosti kako bi se osiguralo da potpore za sport ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja.

| (15) | U odnosu na potpore u zračnom i pomorskom prometu, prema iskustvu Komisije, potpore koje imaju socijalni karakter za prijevoz stanovnika iz udaljenih regija, poput najudaljenijih regija i otoka, uključujući otočne države članice s jednom regijom i rijetko naseljena područja, ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja, pod uvjetom da se dodjeljuju bez diskriminacije u odnosu na identitet prijevoznika. Nadalje, moguće je utvrditi jasne uvjete spojivosti. |
| --- | --- |

(15)

U odnosu na potpore u zračnom i pomorskom prometu, prema iskustvu Komisije, potpore koje imaju socijalni karakter za prijevoz stanovnika iz udaljenih regija, poput najudaljenijih regija i otoka, uključujući otočne države članice s jednom regijom i rijetko naseljena područja, ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja, pod uvjetom da se dodjeljuju bez diskriminacije u odnosu na identitet prijevoznika. Nadalje, moguće je utvrditi jasne uvjete spojivosti.

| (16) | U području potpora za infrastrukturu širokopojasne mreže Komisija je zadnjih nekoliko godina stekla veliko iskustvo te je oblikovala smjernice (5). Iz iskustva Komisije, potpore za određene vrste širokopojasne infrastrukture ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja te bi za njih moglo biti dodijeljeno grupno izuzeće, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti spojivosti i da je infrastruktura raspoređena na „bijelim područjima”, što su područja gdje ne postoji infrastruktura iste kategorije (bilo širokopojasne ili pristupa sljedeće generacije vrlo velike brzine, „NGA”) i gdje nije vjerojatno da će se ona razviti u bliskoj budućnosti, kako je navedeno u kriterijima utvrđenima u smjernicama. To vrijedi za potpore koje obuhvaćaju pružanje osnovne širokopojasne mreže, kao i za potpore za male pojedinačne mjere koje pokrivaju mreže NGA te potpore za građevinske radove povezane sa širokopojasnom mrežom i za pasivnu širokopojasnu infrastrukturu. |
| --- | --- |

(16)

U području potpora za infrastrukturu širokopojasne mreže Komisija je zadnjih nekoliko godina stekla veliko iskustvo te je oblikovala smjernice (5). Iz iskustva Komisije, potpore za određene vrste širokopojasne infrastrukture ne dovode do ikakvog značajnog narušavanja te bi za njih moglo biti dodijeljeno grupno izuzeće, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti spojivosti i da je infrastruktura raspoređena na „bijelim područjima”, što su područja gdje ne postoji infrastruktura iste kategorije (bilo širokopojasne ili pristupa sljedeće generacije vrlo velike brzine, „NGA”) i gdje nije vjerojatno da će se ona razviti u bliskoj budućnosti, kako je navedeno u kriterijima utvrđenima u smjernicama. To vrijedi za potpore koje obuhvaćaju pružanje osnovne širokopojasne mreže, kao i za potpore za male pojedinačne mjere koje pokrivaju mreže NGA te potpore za građevinske radove povezane sa širokopojasnom mrežom i za pasivnu širokopojasnu infrastrukturu.

| (17) | U pogledu infrastrukture brojne mjere koje države članice poduzimaju ne bi mogle predstavljati potpore jer ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, primjerice zato što korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost, zato što nema utjecaja na trgovinu među državama članicama ili zato što se mjera sastoji od naknade za uslugu od općega gospodarskog interesa koja ispunjava sve kriterije iz predmeta Altmark (6). Međutim, ako financiranje infrastrukture predstavlja državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Komisiji bi trebalo omogućiti da odredi da su, pod određenim uvjetima, te potpore spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja. U odnosu na infrastrukturu, mali iznosi potpora za infrastrukturne projekte mogu biti učinkovit način podrške ciljevima Unije ako se potporama smanjuju troškovi te je ograničeno moguće narušavanje tržišnog natjecanja. Komisija bi stoga trebala moći izuzeti državne potpore za infrastrukturne projekte koji podupiru ciljeve navedene u ovoj Uredbi i koji podupiru druge ciljeve od zajedničkog interesa, posebno ciljeve Europe 2020 (7). To bi moglo uključivati podršku za projekte koji obuhvaćaju višesektorske mreže ili objekte gdje su potrebni relativno mali iznosi potpora. Međutim, skupna izuzeća mogu se odobriti samo za infrastrukturne projekte gdje Komisija ima dovoljno iskustva da odredi jasne i stroge kriterije spojivosti kojima se osigurava da je rizik od mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja ograničen te da veliki iznosi potpora i dalje podliježu obvezi prijavljivanja u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(17)

U pogledu infrastrukture brojne mjere koje države članice poduzimaju ne bi mogle predstavljati potpore jer ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, primjerice zato što korisnik ne obavlja gospodarsku djelatnost, zato što nema utjecaja na trgovinu među državama članicama ili zato što se mjera sastoji od naknade za uslugu od općega gospodarskog interesa koja ispunjava sve kriterije iz predmeta Altmark (6). Međutim, ako financiranje infrastrukture predstavlja državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Komisiji bi trebalo omogućiti da odredi da su, pod određenim uvjetima, te potpore spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja. U odnosu na infrastrukturu, mali iznosi potpora za infrastrukturne projekte mogu biti učinkovit način podrške ciljevima Unije ako se potporama smanjuju troškovi te je ograničeno moguće narušavanje tržišnog natjecanja. Komisija bi stoga trebala moći izuzeti državne potpore za infrastrukturne projekte koji podupiru ciljeve navedene u ovoj Uredbi i koji podupiru druge ciljeve od zajedničkog interesa, posebno ciljeve Europe 2020 (7). To bi moglo uključivati podršku za projekte koji obuhvaćaju višesektorske mreže ili objekte gdje su potrebni relativno mali iznosi potpora. Međutim, skupna izuzeća mogu se odobriti samo za infrastrukturne projekte gdje Komisija ima dovoljno iskustva da odredi jasne i stroge kriterije spojivosti kojima se osigurava da je rizik od mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja ograničen te da veliki iznosi potpora i dalje podliježu obvezi prijavljivanja u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a.

| (18) | Prikladno je da Komisija, prilikom donošenja uredbi kojima se određene kategorije potpora izuzimaju od obveze prijavljivanja predviđene u članku 108. stavku 3. UFEU-a, točno navede svrhu potpora, kategorije korisnika i pragove kojima se ograničavaju izuzete potpore, uvjete kojima se uređuje kumulacija potpora i uvjete nadzora, kako bi se osigurala spojivost potpora, koje su predmet ove Uredbe, s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(18)

Prikladno je da Komisija, prilikom donošenja uredbi kojima se određene kategorije potpora izuzimaju od obveze prijavljivanja predviđene u članku 108. stavku 3. UFEU-a, točno navede svrhu potpora, kategorije korisnika i pragove kojima se ograničavaju izuzete potpore, uvjete kojima se uređuje kumulacija potpora i uvjete nadzora, kako bi se osigurala spojivost potpora, koje su predmet ove Uredbe, s unutarnjim tržištem.

| (19) | Pragovi za svaku kategoriju potpora za koju Komisija donese uredbu o skupnom izuzeću mogu biti izraženi u smislu intenziteta potpora u odnosu na skup prihvatljivih troškova ili u smislu najvećih iznosa potpora. Nadalje, Komisiji bi također trebalo omogućiti donošenje skupnih izuzeća za određene vrste mjera koje uključuju državne potpore koje, zbog specifičnog načina na koji su oblikovane, ne mogu biti točno izražene u smislu intenziteta potpora ili najvećih iznosa potpora, kao što su instrumenti financijskog inženjeringa ili određeni oblici mjera za promicanje ulaganja rizičnog kapitala. Takve složene mjere mogu uključivati potpore na različitim razinama: za izravne korisnike, međukorisnike i neizravne korisnike. S obzirom na sve veću važnost takvih mjera i njihov doprinos ciljevima Unije, trebalo bi biti moguće njihovo izuzeće. Stoga bi trebalo omogućiti, u slučaju takvih mjera, da se odrede pragovi za dodjelu određenih potpora u smislu najviše razine podrške države za tu mjeru ili u vezi s njom. Najviša razina podrške države može se sastojati od nekog elementa podrške koji ne mora biti državna potpora, pod uvjetom da ta mjera uključuje barem neke elemente koje sadržavaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i koji nisu marginalni. |
| --- | --- |

(19)

Pragovi za svaku kategoriju potpora za koju Komisija donese uredbu o skupnom izuzeću mogu biti izraženi u smislu intenziteta potpora u odnosu na skup prihvatljivih troškova ili u smislu najvećih iznosa potpora. Nadalje, Komisiji bi također trebalo omogućiti donošenje skupnih izuzeća za određene vrste mjera koje uključuju državne potpore koje, zbog specifičnog načina na koji su oblikovane, ne mogu biti točno izražene u smislu intenziteta potpora ili najvećih iznosa potpora, kao što su instrumenti financijskog inženjeringa ili određeni oblici mjera za promicanje ulaganja rizičnog kapitala. Takve složene mjere mogu uključivati potpore na različitim razinama: za izravne korisnike, međukorisnike i neizravne korisnike. S obzirom na sve veću važnost takvih mjera i njihov doprinos ciljevima Unije, trebalo bi biti moguće njihovo izuzeće. Stoga bi trebalo omogućiti, u slučaju takvih mjera, da se odrede pragovi za dodjelu određenih potpora u smislu najviše razine podrške države za tu mjeru ili u vezi s njom. Najviša razina podrške države može se sastojati od nekog elementa podrške koji ne mora biti državna potpora, pod uvjetom da ta mjera uključuje barem neke elemente koje sadržavaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i koji nisu marginalni.

| (20) | Može biti korisno odrediti pragove ili druge odgovarajuće uvjete kojima se zahtijeva dostavljanje obavijesti o dodjeli potpora kako bi se Komisiji omogućilo pojedinačno ispitivanje utjecaja određenih potpora na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama te njihove spojivosti s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(20)

Može biti korisno odrediti pragove ili druge odgovarajuće uvjete kojima se zahtijeva dostavljanje obavijesti o dodjeli potpora kako bi se Komisiji omogućilo pojedinačno ispitivanje utjecaja određenih potpora na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama te njihove spojivosti s unutarnjim tržištem.

| (21) | Prikladno je Komisiji omogućiti da, pri donošenju uredbi kojima se određene vrste potpora izuzimaju od obveze prijavljivanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a, priloži dodatne detaljne uvjete kako bi se osigurala spojivost potpora, koje su predmet ove Uredbe, s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(21)

Prikladno je Komisiji omogućiti da, pri donošenju uredbi kojima se određene vrste potpora izuzimaju od obveze prijavljivanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a, priloži dodatne detaljne uvjete kako bi se osigurala spojivost potpora, koje su predmet ove Uredbe, s unutarnjim tržištem.

| (22) | Komisiji bi, uzimajući u obzir razvitak i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, trebalo omogućiti da uredbom utvrdi da određene potpore ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a te se stoga izuzimaju od postupka prijavljivanja utvrđenog u članku 108. stavku 3. UFEU-a, pod uvjetom da potpore koje se istom poduzetniku dodjeljuju tijekom određenog razdoblja ne prelaze određeni unaprijed utvrđeni iznos. |
| --- | --- |

(22)

Komisiji bi, uzimajući u obzir razvitak i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, trebalo omogućiti da uredbom utvrdi da određene potpore ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a te se stoga izuzimaju od postupka prijavljivanja utvrđenog u članku 108. stavku 3. UFEU-a, pod uvjetom da potpore koje se istom poduzetniku dodjeljuju tijekom određenog razdoblja ne prelaze određeni unaprijed utvrđeni iznos.

| (23) | U skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a Komisija ima obvezu, u suradnji s državama članicama, neprestano nadzirati sve sustave postojećih potpora. U tu je svrhu, kao i radi osiguranja najvišeg mogućeg stupnja transparentnosti i odgovarajuće kontrole, poželjno da se Komisija pobrine za uspostavu pouzdanog sustava bilježenja i pohrane informacija o primjeni uredbi koje je donijela, koje su dostupne svim državama članicama, te da od država članica prima sve potrebne informacije o provedbi potpora izuzetih od obveze prijavljivanja, a koje se s državama članicama mogu ispitati i ocijeniti u okviru Savjetodavnog odbora za državne potpore. U tu je svrhu također poželjno da Komisija može zahtijevati dostavljanje takvih informacija u onoj mjeri u kojoj je potrebno kako bi se osigurala učinkovitost tog nadzora. |
| --- | --- |

(23)

U skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a Komisija ima obvezu, u suradnji s državama članicama, neprestano nadzirati sve sustave postojećih potpora. U tu je svrhu, kao i radi osiguranja najvišeg mogućeg stupnja transparentnosti i odgovarajuće kontrole, poželjno da se Komisija pobrine za uspostavu pouzdanog sustava bilježenja i pohrane informacija o primjeni uredbi koje je donijela, koje su dostupne svim državama članicama, te da od država članica prima sve potrebne informacije o provedbi potpora izuzetih od obveze prijavljivanja, a koje se s državama članicama mogu ispitati i ocijeniti u okviru Savjetodavnog odbora za državne potpore. U tu je svrhu također poželjno da Komisija može zahtijevati dostavljanje takvih informacija u onoj mjeri u kojoj je potrebno kako bi se osigurala učinkovitost tog nadzora.

| (24) | Države članice trebale bi pružiti sažetke informacija o potporama koje osiguravaju i koje su obuhvaćene uredbom o izuzeću. Objava tih sažetaka potrebna je kako bi se osigurala transparentnost mjera koje su usvojile države članice. Zahvaljujući razvoju elektroničkih komunikacijskih medija, objavljivanje sažetaka na internetskim stranicama Komisije brz je i učinkovit način kojim se osigurava transparentnost u korist zainteresiranih strana. Stoga bi te sažetke trebalo objavljivati na internetskim stranicama Komisije. |
| --- | --- |

(24)

Države članice trebale bi pružiti sažetke informacija o potporama koje osiguravaju i koje su obuhvaćene uredbom o izuzeću. Objava tih sažetaka potrebna je kako bi se osigurala transparentnost mjera koje su usvojile države članice. Zahvaljujući razvoju elektroničkih komunikacijskih medija, objavljivanje sažetaka na internetskim stranicama Komisije brz je i učinkovit način kojim se osigurava transparentnost u korist zainteresiranih strana. Stoga bi te sažetke trebalo objavljivati na internetskim stranicama Komisije.

| (25) | Nadzor nad dodjelom potpora uključuje iznimno složena i vrlo raznolika činjenična, pravna i gospodarska pitanja u okružju koje se neprekidno mijenja. Komisija bi stoga trebala redovito preispitivati kategorije potpora koje bi trebalo izuzeti od obveze prijavljivanja. Komisija bi trebala moći staviti izvan snage odnosno izmijeniti uredbe koje je donijela u skladu s ovom Uredbom ako se okolnosti promijene u pogledu bilo kojeg bitnog elementa koji je bio temelj za njihovo donošenje ili ako to nalažu postupni razvoj ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(25)

Nadzor nad dodjelom potpora uključuje iznimno složena i vrlo raznolika činjenična, pravna i gospodarska pitanja u okružju koje se neprekidno mijenja. Komisija bi stoga trebala redovito preispitivati kategorije potpora koje bi trebalo izuzeti od obveze prijavljivanja. Komisija bi trebala moći staviti izvan snage odnosno izmijeniti uredbe koje je donijela u skladu s ovom Uredbom ako se okolnosti promijene u pogledu bilo kojeg bitnog elementa koji je bio temelj za njihovo donošenje ili ako to nalažu postupni razvoj ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (26) | Komisija bi, u bliskoj i stalnoj suradnji s državama članicama, trebala moći precizno definirati opseg tih uredbi i uvjete u vezi s njima. Radi osiguravanja suradnje između Komisije i nadležnih tijela država članica prikladno je savjetovati se sa Savjetodavnim odborom za državne potpore prije nego što Komisija donese bilo koju uredbu u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(26)

Komisija bi, u bliskoj i stalnoj suradnji s državama članicama, trebala moći precizno definirati opseg tih uredbi i uvjete u vezi s njima. Radi osiguravanja suradnje između Komisije i nadležnih tijela država članica prikladno je savjetovati se sa Savjetodavnim odborom za državne potpore prije nego što Komisija donese bilo koju uredbu u skladu s ovom Uredbom.

| (27) | Nacrti uredbi i drugi dokumenti koje Savjetodavni odbor za državne potpore treba ispitati u skladu s ovom Uredbom trebali bi biti objavljeni na internetskim stranicama Komisije kako bi se osigurala transparentnost. |
| --- | --- |

(27)

Nacrti uredbi i drugi dokumenti koje Savjetodavni odbor za državne potpore treba ispitati u skladu s ovom Uredbom trebali bi biti objavljeni na internetskim stranicama Komisije kako bi se osigurala transparentnost.

| (28) | Trebalo bi se savjetovati sa Savjetodavnim odborom za državne potpore prije objave nacrta uredbe. Međutim, u interesu transparentnosti, nacrt uredbe trebalo bi objaviti na internetskim stranicama Komisije u isto vrijeme kada se Komisija prvi put savjetuje sa Savjetodavnim odborom, |
| --- | --- |

(28)

Trebalo bi se savjetovati sa Savjetodavnim odborom za državne potpore prije objave nacrta uredbe. Međutim, u interesu transparentnosti, nacrt uredbe trebalo bi objaviti na internetskim stranicama Komisije u isto vrijeme kada se Komisija prvi put savjetuje sa Savjetodavnim odborom,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Skupna izuzeća

1.   Komisija može, putem uredbi donesenih u skladu s postupkom utvrđenim u članku 8. ove Uredbe i u skladu s člankom 107. UFEU-a, odrediti da su sljedeće kategorije potpora spojive s unutarnjim tržištem te da ne podliježu obvezi prijavljivanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a:

| (a) | potpore u korist:






  i. | malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- | --- |

(a)

potpore u korist:

i.

malih i srednjih poduzeća;

| ii. | istraživanja, razvoja i inovacija; |
| --- | --- |

ii.

istraživanja, razvoja i inovacija;

| iii. | zaštite okoliša; |
| --- | --- |

iii.

zaštite okoliša;

| iv. | zapošljavanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

iv.

zapošljavanja i osposobljavanja;

| v. | kulture i očuvanja kulturne baštine; |
| --- | --- |

v.

kulture i očuvanja kulturne baštine;

| vi. | otklanjanja štete nastale zbog prirodnih nepogoda; |
| --- | --- |

vi.

otklanjanja štete nastale zbog prirodnih nepogoda;

| vii. | otklanjanja štete nastale u ribarstvu zbog određenih nepovoljnih vremenskih uvjeta; |
| --- | --- |

vii.

otklanjanja štete nastale u ribarstvu zbog određenih nepovoljnih vremenskih uvjeta;

| viii. | šumarstva; |
| --- | --- |

viii.

šumarstva;

| ix. | promicanja proizvoda prehrambenog sektora koji nisu navedeni u Prilogu I. UFEU-u; |
| --- | --- |

ix.

promicanja proizvoda prehrambenog sektora koji nisu navedeni u Prilogu I. UFEU-u;

| x. | očuvanja morskih i slatkovodnih bioloških resursa; |
| --- | --- |

x.

očuvanja morskih i slatkovodnih bioloških resursa;

| xi. | sporta; |
| --- | --- |

xi.

sporta;

| xii. | prijevoza stanovnika iz udaljenih regija ako te potpore imaju socijalni karakter te se dodjeljuju bez diskriminacije u odnosu na identitet prijevoznika; |
| --- | --- |

xii.

prijevoza stanovnika iz udaljenih regija ako te potpore imaju socijalni karakter te se dodjeljuju bez diskriminacije u odnosu na identitet prijevoznika;

| xiii. | osnovne širokopojasne infrastrukture, malih pojedinačnih infrastrukturnih mjera koje obuhvaćaju pristupne mreže sljedeće generacije, građevinskih radova povezanih sa širokopojasnom mrežom i pasivne širokopojasne infrastrukture u područjima gdje takve infrastrukture ili nema ili gdje nije vjerojatno da će se takva infrastruktura razviti u bliskoj budućnosti; |
| --- | --- |

xiii.

osnovne širokopojasne infrastrukture, malih pojedinačnih infrastrukturnih mjera koje obuhvaćaju pristupne mreže sljedeće generacije, građevinskih radova povezanih sa širokopojasnom mrežom i pasivne širokopojasne infrastrukture u područjima gdje takve infrastrukture ili nema ili gdje nije vjerojatno da će se takva infrastruktura razviti u bliskoj budućnosti;

| xiv. | infrastrukture za podršku ciljevima navedenima u podtočkama od i. do xiii., kao i u točki (b) ovog stavka te za podršku drugim ciljevima od zajedničkog interesa, posebno ciljevima Europe 2020.; |
| --- | --- |

xiv.

infrastrukture za podršku ciljevima navedenima u podtočkama od i. do xiii., kao i u točki (b) ovog stavka te za podršku drugim ciljevima od zajedničkog interesa, posebno ciljevima Europe 2020.;

| (b) | potpore usklađene s kartom koju je Komisija za svaku državu članicu odobrila za dodjelu regionalnih potpora. |
| --- | --- |

(b)

potpore usklađene s kartom koju je Komisija za svaku državu članicu odobrila za dodjelu regionalnih potpora.

2.   Uredbama iz stavka 1. za svaku kategoriju potpora pobliže se određuje sljedeće:

| (a) | svrha potpora; |
| --- | --- |

(a)

svrha potpora;

| (b) | kategorije korisnika; |
| --- | --- |

(b)

kategorije korisnika;

| (c) | pragovi izraženi u smislu intenziteta potpora u odnosu na skup prihvatljivih troškova ili u smislu najvećih iznosa potpora ili, za određene vrste potpora gdje može biti teško točno utvrditi intenzitet potpora ili iznos potpora, posebno kod određenih instrumenata financijskog inženjeringa ili ulaganja rizičnog kapitala ili onih slične naravi, u smislu najviše razine podrške države za tu mjeru ili u vezi s njom, ne dovodeći u pitanje kvalifikaciju dotičnih mjera u svjetlu članka 107. stavka 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

(c)

pragovi izraženi u smislu intenziteta potpora u odnosu na skup prihvatljivih troškova ili u smislu najvećih iznosa potpora ili, za određene vrste potpora gdje može biti teško točno utvrditi intenzitet potpora ili iznos potpora, posebno kod određenih instrumenata financijskog inženjeringa ili ulaganja rizičnog kapitala ili onih slične naravi, u smislu najviše razine podrške države za tu mjeru ili u vezi s njom, ne dovodeći u pitanje kvalifikaciju dotičnih mjera u svjetlu članka 107. stavka 1. UFEU-a;

| (d) | uvjeti kojima se uređuje kumulacija potpora; |
| --- | --- |

(d)

uvjeti kojima se uređuje kumulacija potpora;

| (e) | uvjeti nadzora navedeni u članku 3. |
| --- | --- |

(e)

uvjeti nadzora navedeni u članku 3.

3.   Osim toga, uredbama iz stavka 1. mogu se posebno:

| (a) | odrediti pragovi ili drugi uvjeti za dostavljanje obavijesti o dodjeli pojedinačnih potpora; |
| --- | --- |

(a)

odrediti pragovi ili drugi uvjeti za dostavljanje obavijesti o dodjeli pojedinačnih potpora;

| (b) | isključiti određeni sektori iz područja njihove primjene; |
| --- | --- |

(b)

isključiti određeni sektori iz područja njihove primjene;

| (c) | pridodati daljnji uvjeti koji se odnose na spojivost potpora izuzetih na temelju takvih uredbi. |
| --- | --- |

(c)

pridodati daljnji uvjeti koji se odnose na spojivost potpora izuzetih na temelju takvih uredbi.

Članak 2.

De minimis

1.   Komisija može, putem uredbe donesene u skladu s postupkom utvrđenim u članku 8. ove Uredbe, odrediti da, s obzirom na razvitak i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, određene potpore ne ispunjavaju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. UFEU-a te se stoga izuzimaju od postupka prijavljivanja predviđenog u članku 108. stavku 3. UFEU -a, pod uvjetom da potpore koja se istom poduzetniku dodjeljuju tijekom određenog razdoblja ne prelaze određeni unaprijed utvrđeni iznos.

2.   Na zahtjev Komisije, države članice dužne su joj u bilo kojem trenutku priopćiti sve dodatne informacije povezane s potporama izuzetima u skladu sa stavkom 1.

Članak 3.

Transparentnost i nadzor

1.   Prilikom donošenja uredbi u skladu s člankom 1. Komisija za države članice uvodi detaljna pravila kako bi se osigurala transparentnost i nadzor nad potporama izuzetima od obveze prijavljivanja u skladu s navedenim uredbama. Ta se pravila posebno sastoje od zahtjeva utvrđenih u stavcima 2., 3. i 4.

2.   Prilikom provedbe sustava potpora ili pojedinačnih potpora odobrenih izvan bilo kakvog sustava, a koji su izuzeti na temelju uredbi iz članka 1. stavka 1., države članice prosljeđuju Komisiji sažetke informacija o onim sustavima potpora ili onim pojedinačnim potporama koji nisu uključeni u izuzete sustave, radi njihova objavljivanja na internetskim stranicama Komisije.

3.   Države članice bilježe i prikupljaju sve informacije u vezi s primjenom skupnih izuzeća. Ako Komisija raspolaže informacijama koje je navode na sumnju u pravilnu primjenu neke uredbe o izuzeću, države članice dužne su joj dostaviti sve informacije koje Komisija smatra potrebnima kako bi procijenila jesu li potpore u skladu s navedenom uredbom.

4.   Najmanje jedanput godišnje države članice podnose Komisiji izvješće o primjeni skupnih izuzeća, u skladu s posebnim zahtjevima Komisije po mogućnosti u računalnom obliku. Komisija osigurava pristup tim izvješćima svim državama članicama. Odbor iz članka 7. ispituje i ocjenjuje ta izvješća jedanput godišnje.

Članak 4.

Razdoblje važenja i izmjena uredbi

1.   Uredbe donesene u skladu s člancima 1. i 2. primjenjuju se tijekom određenog razdoblja. Potpore izuzete na temelju uredbe donesene u skladu s člancima 1. i 2. izuzimaju se tijekom razdoblja važenja predmetne uredbe te tijekom razdoblja prilagodbe predviđenog u stavcima 2. i 3. ovog članka.

2.   Uredbe donesene u skladu s člancima 1. i 2. mogu se staviti izvan snage ili izmijeniti ako su se promijenile okolnosti u pogledu bilo kojeg bitnog elementa koji je bio temelj za njihovo donošenje ili ako to nalaže postupni razvoj ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta. U tom slučaju novom uredbom utvrđuje se razdoblje prilagodbe u trajanju od šest mjeseci radi prilagođavanja potpora obuhvaćenih prethodnom uredbom.

3.   Uredbama donesenima u skladu s člancima 1. i 2. utvrđuje se razdoblje iz stavka 2. ovog članka ako se njihova primjena ne produlji nakon njihova isteka.

Članak 5.

Evaluacijsko izvješće

Svakih pet godina Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove Uredbe. Nacrt izvješća Komisija podnosi na razmatranje Odboru iz članka 7.

Članak 6.

Saslušanje zainteresiranih strana

Kada namjerava donijeti neku uredbu, Komisija objavljuje njezin nacrt kako bi svim zainteresiranim osobama i organizacijama omogućila da joj svoje primjedbe dostave u razumnom roku koji odredi Komisija, a koji ni u kojem slučaju ne može biti kraći od mjesec dana.

Članak 7.

Savjetodavni odbor za državne potpore

Osniva se Savjetodavni odbor za državne potpore („Odbor”). Sastavljen je od predstavnika država članica, a njime predsjeda predstavnik Komisije.

Članak 8.

Savjetovanja s Odborom

1.   Komisija se s Odborom savjetuje:

| (a) | u trenutku objave bilo kojeg nacrta uredbe u skladu s člankom 6.; |
| --- | --- |

(a)

u trenutku objave bilo kojeg nacrta uredbe u skladu s člankom 6.;

| (b) | prije donošenja svake uredbe. |
| --- | --- |

(b)

prije donošenja svake uredbe.

2.   Savjetovanja s Odborom provodi se na sastanku koji saziva Komisija. Nacrti i dokumenti koje treba ispitati dostavljaju se u prilogu obavijesti o sazivanju sastanka i mogu se objaviti na internetskim stranicama Komisije. Sastanak se održava najranije dva mjeseca od upućivanja obavijesti o njegovu sazivanju.

Taj se rok može skratiti u slučaju savjetovanja iz stavka 1. točke (b), u slučaju hitnosti ili ako se radi o jednostavnom produljenju uredbe.

3.   Predstavnik Komisije podnosi Odboru nacrt mjera koje treba poduzeti. Odbor iznosi svoje mišljenje o nacrtu, i to u onom roku koji predsjednik može odrediti u skladu s hitnošću predmeta, a prema potrebi i glasovanjem.

4.   Mišljenje se bilježi u zapisnik. Osim toga, svaka država članica ima pravo zatražiti da se u zapisnik unese i njezino stajalište. Odbor može dati preporuku da se mišljenje objavi u Službenom listu Europske unije.

5.   Komisija u najvećoj mogućoj mjeri vodi računa o mišljenju Odbora. Ona obavješćuje Odbor o načinu na koji je njegovo mišljenje uzela u obzir.

Članak 9.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EZ) br. 994/98 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga II.

Članak 10.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

F. ETGEN

---

(1)  Mišljenje od 29. travnja 2015. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (SL L 142, 14.5.1998., str. 1.).

2

(3)  Vidjeti Prilog I.

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1198/2006 od 27. srpnja 2006. o Europskom fondu za ribarstvo (SL L 223, 15.8.2006., str. 1.).

4

(5)  Komunikacija Komisije – Smjernice EU-a o primjeni pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža (SL C 25, 26.1.2013., str. 1.).

5

(6)  Presuda Suda od 24. srpnja 2003. u predmetu C-280/00, Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Atmark GmbH (Zb., 2003., str. I-7747.).

6

(7)  Vidjeti Preporuku Vijeća 2010/410/EU od 13. srpnja 2010. o osnovnim smjernicama za gospodarske politike država članica i Unije (SL L 191, 23.7.2010., str. 28.) i Odluku Vijeća 2010/707/EU od 21. listopada 2010. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 308, 24.11.2010., str. 46.).

7

---

PRILOG I.

UREDBA STAVLJENA IZVAN SNAGE I NJEZINA IZMJENA

| Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98 | (SL L 142, 14.5.1998., str. 1.) |
| --- | --- |
| Uredba Vijeća (EU) br. 733/2013 | (SL L 204, 31.7.2013., str. 11.) |

Uredba Vijeća (EZ) br. 994/98

(SL L 142, 14.5.1998., str. 1.)

Uredba Vijeća (EU) br. 733/2013

(SL L 204, 31.7.2013., str. 11.)

---

PRILOG II.

KORELACIJSKA TABLICA

| Uredba (EZ) br. 994/98 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članci od 1. do 8. | Članci od 1. do 8. |
| — | Članak 9. |
| Članak 9. | Članak 10. |
| — | Prilog I. |
| — | Prilog II. |

Uredba (EZ) br. 994/98

Ova Uredba

Članci od 1. do 8.

Članci od 1. do 8.

—

Članak 9.

Članak 9.

Članak 10.

—

Prilog I.

—

Prilog II.

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/9

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2015/1589

od 13. srpnja 2015.

o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (kodificirani tekst)

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 109.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 (2) značajno je izmijenjena nekoliko puta (3). Radi jasnoće i racionalnosti tu bi Uredbu trebalo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 (2) značajno je izmijenjena nekoliko puta (3). Radi jasnoće i racionalnosti tu bi Uredbu trebalo kodificirati.

| (2) | Ne dovodeći u pitanje posebna postupovna pravila utvrđena u uredbama za određene sektore, ova Uredba bi se trebala primjenjivati na potpore u svim sektorima. Za potrebe primjene članaka 93. i 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Komisija u skladu s člankom 108. UFEU-a ima posebnu nadležnost za odlučivanje o spojivosti državne potpore s načelima unutarnjeg tržišta pri preispitivanju postojećih potpora, odlučivanju o novim ili izmijenjenim potporama i poduzimanju radnji u vezi s nepoštovanjem njezinih odluka ili neispunjavanjem obveze prijave. |
| --- | --- |

(2)

Ne dovodeći u pitanje posebna postupovna pravila utvrđena u uredbama za određene sektore, ova Uredba bi se trebala primjenjivati na potpore u svim sektorima. Za potrebe primjene članaka 93. i 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Komisija u skladu s člankom 108. UFEU-a ima posebnu nadležnost za odlučivanje o spojivosti državne potpore s načelima unutarnjeg tržišta pri preispitivanju postojećih potpora, odlučivanju o novim ili izmijenjenim potporama i poduzimanju radnji u vezi s nepoštovanjem njezinih odluka ili neispunjavanjem obveze prijave.

| (3) | U kontekstu moderniziranog sustava pravila o državnim potporama kako bi se doprinijelo provedbi strategije Europa 2020. za rast i konsolidaciji proračuna, članak 107. UFEU-a trebao bi se primjenjivati učinkovito i ujednačeno diljem Unije. Uredbom (EZ) br. 659/1999 objedinjena je i ojačana prijašnja praksa Komisije za povećanje pravne sigurnosti i potporu razvoju politike državnih potpora u transparentnom okruženju. |
| --- | --- |

(3)

U kontekstu moderniziranog sustava pravila o državnim potporama kako bi se doprinijelo provedbi strategije Europa 2020. za rast i konsolidaciji proračuna, članak 107. UFEU-a trebao bi se primjenjivati učinkovito i ujednačeno diljem Unije. Uredbom (EZ) br. 659/1999 objedinjena je i ojačana prijašnja praksa Komisije za povećanje pravne sigurnosti i potporu razvoju politike državnih potpora u transparentnom okruženju.

| (4) | U cilju osiguravanja pravne sigurnosti prikladno je da su okolnosti pod kojima se neka potpora treba smatrati postojećom potporom definirane. Dovršenje i unaprjeđenje unutarnjeg tržišta predstavlja postupan proces koji se odražava u stalnom razvoju politike državnih potpora. Slijedom ovakvog razvoja, određene mjere, koje u trenutku početka njihove primjene nisu predstavljale državnu potporu, u međuvremenu su mogle postati državnom potporom. |
| --- | --- |

(4)

U cilju osiguravanja pravne sigurnosti prikladno je da su okolnosti pod kojima se neka potpora treba smatrati postojećom potporom definirane. Dovršenje i unaprjeđenje unutarnjeg tržišta predstavlja postupan proces koji se odražava u stalnom razvoju politike državnih potpora. Slijedom ovakvog razvoja, određene mjere, koje u trenutku početka njihove primjene nisu predstavljale državnu potporu, u međuvremenu su mogle postati državnom potporom.

| (5) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, Komisija treba biti obaviještena o svim planovima dodjele novih potpora te se oni ne bi trebali provoditi prije nego što ih Komisija odobri. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, Komisija treba biti obaviještena o svim planovima dodjele novih potpora te se oni ne bi trebali provoditi prije nego što ih Komisija odobri.

| (6) | U skladu s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), države članice obvezne su surađivati s Komisijom i dostavljati joj sve potrebne podatke kako bi se Komisiji omogućilo izvršavanje njezinih dužnosti prema ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 4. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), države članice obvezne su surađivati s Komisijom i dostavljati joj sve potrebne podatke kako bi se Komisiji omogućilo izvršavanje njezinih dužnosti prema ovoj Uredbi.

| (7) | Razdoblje u kojem Komisija treba obaviti prethodno ispitivanje prijavljene potpore trebalo bi biti određeno na dva mjeseca od primitka potpune prijave ili od datuma primitka valjano obrazložene izjave dotične države članice koja smatra da je prijava potpuna, jer dodatni podaci koje je Komisija zatražila nisu dostupni ili su već bili dostavljeni. Zbog razloga pravne sigurnosti, taj postupak ispitivanja trebalo bi zaključiti odlukom. |
| --- | --- |

(7)

Razdoblje u kojem Komisija treba obaviti prethodno ispitivanje prijavljene potpore trebalo bi biti određeno na dva mjeseca od primitka potpune prijave ili od datuma primitka valjano obrazložene izjave dotične države članice koja smatra da je prijava potpuna, jer dodatni podaci koje je Komisija zatražila nisu dostupni ili su već bili dostavljeni. Zbog razloga pravne sigurnosti, taj postupak ispitivanja trebalo bi zaključiti odlukom.

| (8) | U svim slučajevima u kojima Komisija slijedom prethodnog ispitivanja ne može ustanoviti je li potpora spojiva s načelima unutarnjeg tržišta, trebalo bi pokrenuti službeni istražni postupak kako bi se Komisiji omogućilo prikupljanje svih podataka koji su joj potrebni za ocjenu sukladnosti predmetne potpore te se zainteresiranim stranama omogućilo iznošenje svojih primjedbi. Prava zainteresiranih strana mogu se na najbolji način zaštititi u okviru službenog istražnog postupka predviđenog člankom 108. stavkom 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(8)

U svim slučajevima u kojima Komisija slijedom prethodnog ispitivanja ne može ustanoviti je li potpora spojiva s načelima unutarnjeg tržišta, trebalo bi pokrenuti službeni istražni postupak kako bi se Komisiji omogućilo prikupljanje svih podataka koji su joj potrebni za ocjenu sukladnosti predmetne potpore te se zainteresiranim stranama omogućilo iznošenje svojih primjedbi. Prava zainteresiranih strana mogu se na najbolji način zaštititi u okviru službenog istražnog postupka predviđenog člankom 108. stavkom 2. UFEU-a.

| (9) | Kako bi se procijenila spojivost s unutarnjim tržištem svih prijavljenih ili nezakonitih državnih potpora za koje Komisija ima isključivu nadležnost na temelju članka 108. UFEU-a, primjereno je osigurati da Komisija, u svrhu provođenja pravila o državnim potporama, ima ovlasti zatražiti sve potrebne tržišne podatke od bilo koje države članice, poduzetnika ili udruženja poduzetnika kad god sumnja u spojivost dotične mjere potpore s pravilima Unije te je stoga pokrenula postupak službene istrage. Komisija bi se osobito trebala koristiti tim ovlastima u slučajevima koji zahtijevaju složeno sadržajno ocjenjivanje. Pri odlučivanju o korištenju tim ovlastima, Komisija bi trebala voditi računa o trajanju prethodnog ispitivanja. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se procijenila spojivost s unutarnjim tržištem svih prijavljenih ili nezakonitih državnih potpora za koje Komisija ima isključivu nadležnost na temelju članka 108. UFEU-a, primjereno je osigurati da Komisija, u svrhu provođenja pravila o državnim potporama, ima ovlasti zatražiti sve potrebne tržišne podatke od bilo koje države članice, poduzetnika ili udruženja poduzetnika kad god sumnja u spojivost dotične mjere potpore s pravilima Unije te je stoga pokrenula postupak službene istrage. Komisija bi se osobito trebala koristiti tim ovlastima u slučajevima koji zahtijevaju složeno sadržajno ocjenjivanje. Pri odlučivanju o korištenju tim ovlastima, Komisija bi trebala voditi računa o trajanju prethodnog ispitivanja.

| (10) | Radi ocjenjivanja spojivosti mjere potpore nakon pokretanja službenog istražnog postupka, osobito u pogledu tehnički složenih slučajeva koji podliježu sadržajnom ocjenjivanju, Komisija bi trebala moći, jednostavnim zahtjevom ili odlukom, zatražiti od bilo koje države članice, poduzetnika ili udruženja poduzetnika da joj dostavi sve tržišne podatke potrebne za ocjenjivanje ako podaci koje je dotična država članica dostavila tijekom prethodnog ispitivanja nisu dostatni, vodeći računa o načelu proporcionalnosti, osobito u odnosu na male i srednje poduzetnike. |
| --- | --- |

(10)

Radi ocjenjivanja spojivosti mjere potpore nakon pokretanja službenog istražnog postupka, osobito u pogledu tehnički složenih slučajeva koji podliježu sadržajnom ocjenjivanju, Komisija bi trebala moći, jednostavnim zahtjevom ili odlukom, zatražiti od bilo koje države članice, poduzetnika ili udruženja poduzetnika da joj dostavi sve tržišne podatke potrebne za ocjenjivanje ako podaci koje je dotična država članica dostavila tijekom prethodnog ispitivanja nisu dostatni, vodeći računa o načelu proporcionalnosti, osobito u odnosu na male i srednje poduzetnike.

| (11) | S obzirom na poseban odnos između korisnika potpora i dotične države članice, Komisija bi trebala moći zatražiti podatke od korisnika potpore samo u dogovoru s dotičnom državom članicom. Dostavljanje podataka od strane korisnika odnosne mjere potpore ne predstavlja pravnu osnovu za bilateralne pregovore između Komisije i dotičnog korisnika. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na poseban odnos između korisnika potpora i dotične države članice, Komisija bi trebala moći zatražiti podatke od korisnika potpore samo u dogovoru s dotičnom državom članicom. Dostavljanje podataka od strane korisnika odnosne mjere potpore ne predstavlja pravnu osnovu za bilateralne pregovore između Komisije i dotičnog korisnika.

| (12) | Komisija bi trebala odabrati primatelje zahtjeva za dostavljanje podataka na temelju objektivnih kriterija, prilagođenih svakom pojedinom slučaju, pritom osiguravajući da je, prilikom slanja zahtjeva uzorku poduzetnika ili udruženja poduzetnika, uzorak primatelja reprezentativan za svaku kategoriju. Traženi podaci prvenstveno bi trebali obuhvaćati činjenične podatke o trgovačkom društvu i tržišne podatke te analizu funkcioniranja tržišta utemeljenu na činjenicama. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi trebala odabrati primatelje zahtjeva za dostavljanje podataka na temelju objektivnih kriterija, prilagođenih svakom pojedinom slučaju, pritom osiguravajući da je, prilikom slanja zahtjeva uzorku poduzetnika ili udruženja poduzetnika, uzorak primatelja reprezentativan za svaku kategoriju. Traženi podaci prvenstveno bi trebali obuhvaćati činjenične podatke o trgovačkom društvu i tržišne podatke te analizu funkcioniranja tržišta utemeljenu na činjenicama.

| (13) | Komisija bi, kao pokretač postupka, trebala biti odgovorna kako za potvrđivanje prijenosa podataka od strane države članice, poduzetnika ili udruženja poduzetnika ili treće države tako i za navodne tajnosti podataka koji se otkrivaju. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi, kao pokretač postupka, trebala biti odgovorna kako za potvrđivanje prijenosa podataka od strane države članice, poduzetnika ili udruženja poduzetnika ili treće države tako i za navodne tajnosti podataka koji se otkrivaju.

| (14) | Komisija bi trebala moći osigurati ispunjenje zahtjeva za dostavljanje podataka poslanih bilo kojem poduzetniku ili udruženju poduzetnika, prema potrebi, proporcionalnim novčanim kaznama i periodičnim penalima. Prilikom određivanja iznosa novčanih kazni i periodičnih penala, Komisija bi trebala voditi računa o načelima proporcionalnosti i primjerenosti, osobito s obzirom na male i srednje poduzetnike. Prava stranaka, od kojih se traži dostava podatka, trebala bi se štititi pružanjem mogućnosti iskazivanja njihovih stajališta prije donošenja bilo kakve odluke o izricanju novčanih kazni ili periodičnih penala. Sud Europske unije trebao bi imati neograničenu nadležnost u odnosu na navedene novčane kazne i periodične penale u skladu s člankom 261. UFEU-a. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi trebala moći osigurati ispunjenje zahtjeva za dostavljanje podataka poslanih bilo kojem poduzetniku ili udruženju poduzetnika, prema potrebi, proporcionalnim novčanim kaznama i periodičnim penalima. Prilikom određivanja iznosa novčanih kazni i periodičnih penala, Komisija bi trebala voditi računa o načelima proporcionalnosti i primjerenosti, osobito s obzirom na male i srednje poduzetnike. Prava stranaka, od kojih se traži dostava podatka, trebala bi se štititi pružanjem mogućnosti iskazivanja njihovih stajališta prije donošenja bilo kakve odluke o izricanju novčanih kazni ili periodičnih penala. Sud Europske unije trebao bi imati neograničenu nadležnost u odnosu na navedene novčane kazne i periodične penale u skladu s člankom 261. UFEU-a.

| (15) | Vodeći računa o načelima proporcionalnosti i primjerenosti, Komisija bi trebala moći umanjiti periodične penale ili ih u potpunosti ukinuti kada primatelji zahtjeva dostave zatražene podatke, čak i nakon isteka roka. |
| --- | --- |

(15)

Vodeći računa o načelima proporcionalnosti i primjerenosti, Komisija bi trebala moći umanjiti periodične penale ili ih u potpunosti ukinuti kada primatelji zahtjeva dostave zatražene podatke, čak i nakon isteka roka.

| (16) | Novčane kazne i periodični penali ne primjenjuju se na države članice s obzirom na to da je njihova dužnost iskreno surađivati s Komisijom u skladu s člankom 4. stavkom 3. UEU-a te dostaviti Komisiji sve podatke potrebne za obavljanje njezinih dužnosti na temelju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Novčane kazne i periodični penali ne primjenjuju se na države članice s obzirom na to da je njihova dužnost iskreno surađivati s Komisijom u skladu s člankom 4. stavkom 3. UEU-a te dostaviti Komisiji sve podatke potrebne za obavljanje njezinih dužnosti na temelju ove Uredbe.

| (17) | Nakon što razmotri primjedbe pristigle od zainteresiranih strana, Komisija bi trebala zaključiti svoj postupak ispitivanja donošenjem konačne odluke, i to čim se otklone sve sumnje. Prikladno je, u slučaju ako se postupak ispitivanja ne zaključi u razdoblju od 18 mjeseci od njegovog pokretanja, da predmetna država članica ima mogućnost zatražiti odluku koju bi Komisija trebala donijeti u roku od dva mjeseca. |
| --- | --- |

(17)

Nakon što razmotri primjedbe pristigle od zainteresiranih strana, Komisija bi trebala zaključiti svoj postupak ispitivanja donošenjem konačne odluke, i to čim se otklone sve sumnje. Prikladno je, u slučaju ako se postupak ispitivanja ne zaključi u razdoblju od 18 mjeseci od njegovog pokretanja, da predmetna država članica ima mogućnost zatražiti odluku koju bi Komisija trebala donijeti u roku od dva mjeseca.

| (18) | Kako bi se zaštitila prava na obranu dotične države članice, trebali bi joj se dostaviti primjerci zahtjeva za dostavljanje podataka poslanih drugim državama članicama, poduzetnicima, udruženjima poduzetnika, te bi joj se trebalo omogućiti očitovanje o zaprimljenim primjedbama. Trebalo bi joj također priopćiti nazive poduzetnika i udruženja poduzetnika od kojih su zatraženi podaci, ako ti subjekti nisu iskazali opravdani interes za zaštitu njihova identiteta. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se zaštitila prava na obranu dotične države članice, trebali bi joj se dostaviti primjerci zahtjeva za dostavljanje podataka poslanih drugim državama članicama, poduzetnicima, udruženjima poduzetnika, te bi joj se trebalo omogućiti očitovanje o zaprimljenim primjedbama. Trebalo bi joj također priopćiti nazive poduzetnika i udruženja poduzetnika od kojih su zatraženi podaci, ako ti subjekti nisu iskazali opravdani interes za zaštitu njihova identiteta.

| (19) | Komisija bi trebala voditi računa o opravdanim interesima poduzetnika za zaštitu njihovih poslovnih tajni. Ona ni u jednoj odluci ne bi trebala moći koristiti povjerljive podatke koje su dostavili primatelji zahtjeva za dostavljanje podataka, koji se ne mogu objediniti ili na drugi način učiniti anonimnima, osim ako je prethodno dobila njihovu suglasnost za otkrivanje tih podataka dotičnoj državi članici. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi trebala voditi računa o opravdanim interesima poduzetnika za zaštitu njihovih poslovnih tajni. Ona ni u jednoj odluci ne bi trebala moći koristiti povjerljive podatke koje su dostavili primatelji zahtjeva za dostavljanje podataka, koji se ne mogu objediniti ili na drugi način učiniti anonimnima, osim ako je prethodno dobila njihovu suglasnost za otkrivanje tih podataka dotičnoj državi članici.

| (20) | U slučajevima u kojima se ne čini da su takvi podaci koji su označeni kao povjerljivi obuhvaćeni obvezama čuvanja poslovne tajne, primjereno je imati mehanizam kojim Komisija može odlučiti u kojoj se mjeri ti podaci smiju otkriti. U svakoj takvoj odluci o odbijanju tvrdnje o povjerljivosti podataka trebalo bi naznačiti razdoblje na kraju kojeg će se podaci otkriti kako bi primatelj zahtjeva za objavljivanje podataka mogao iskoristiti svaku dostupnu sudsku zaštitu, uključujući privremenu mjeru. |
| --- | --- |

(20)

U slučajevima u kojima se ne čini da su takvi podaci koji su označeni kao povjerljivi obuhvaćeni obvezama čuvanja poslovne tajne, primjereno je imati mehanizam kojim Komisija može odlučiti u kojoj se mjeri ti podaci smiju otkriti. U svakoj takvoj odluci o odbijanju tvrdnje o povjerljivosti podataka trebalo bi naznačiti razdoblje na kraju kojeg će se podaci otkriti kako bi primatelj zahtjeva za objavljivanje podataka mogao iskoristiti svaku dostupnu sudsku zaštitu, uključujući privremenu mjeru.

| (21) | Radi osiguravanja ispravne i učinkovite primjene pravila o državnim potporama, Komisiji bi trebalo ostaviti mogućnost opoziva odluke donesene na temelju netočnih podataka. |
| --- | --- |

(21)

Radi osiguravanja ispravne i učinkovite primjene pravila o državnim potporama, Komisiji bi trebalo ostaviti mogućnost opoziva odluke donesene na temelju netočnih podataka.

| (22) | Kako bi osigurala poštovanje članka 108. UFEU-a, a posebno obveze prijave i klauzule o mirovanju iz članka 108. stavka 3., Komisija bi trebala ispitati sve slučajeve nezakonitih potpora. U interesu transparentnosti i pravne sigurnosti, trebalo bi utvrditi postupke koje treba primijeniti u takvim slučajevima. U slučaju kada neka država članica nije ispoštovala obvezu prijave ili klauzulu o mirovanju, Komisija ne bi trebala biti ograničena rokovima. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi osigurala poštovanje članka 108. UFEU-a, a posebno obveze prijave i klauzule o mirovanju iz članka 108. stavka 3., Komisija bi trebala ispitati sve slučajeve nezakonitih potpora. U interesu transparentnosti i pravne sigurnosti, trebalo bi utvrditi postupke koje treba primijeniti u takvim slučajevima. U slučaju kada neka država članica nije ispoštovala obvezu prijave ili klauzulu o mirovanju, Komisija ne bi trebala biti ograničena rokovima.

| (23) | Na vlastitu inicijativu Komisija bi trebala moći ispitati podatke koji se, bez obzira na njihov izvor, odnose na nezakonite potpore kako bi osigurala usklađenost s člankom 108. UFEU-a, a posebno s obvezom prijave i klauzulom o mirovanju iz članka 108. stavka 3. UFEU-a i ocijenila spojivost potpore s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(23)

Na vlastitu inicijativu Komisija bi trebala moći ispitati podatke koji se, bez obzira na njihov izvor, odnose na nezakonite potpore kako bi osigurala usklađenost s člankom 108. UFEU-a, a posebno s obvezom prijave i klauzulom o mirovanju iz članka 108. stavka 3. UFEU-a i ocijenila spojivost potpore s unutarnjim tržištem.

| (24) | U slučajevima nezakonitih potpora, Komisija bi trebala imati pravo pribaviti sve potrebne podatke koji joj omogućuju da donese odluku te, kada je to potrebno, odmah ponovno uspostavi nenarušeno tržišno natjecanje. Stoga je prikladno omogućiti Komisiji da usvoji privremene mjere upućene dotičnoj državi članici. Privremene mjere mogu biti u obliku naloga za dostavljanje podataka, naloga za obustavu djelovanja i naloga za uspostavu prethodnog stanja. Komisiji bi trebalo biti omogućeno da u slučaju nepridržavanja naloga za dostavljanje podataka donese odluku na temelju raspoloživih podataka, a da u slučaju nepridržavanja naloga za obustavu djelovanja i naloga za uspostavu prethodnog stanja predmet uputi izravno Sudu, u skladu s člankom 108. stavkom 2. drugim podstavkom UFEU-a. |
| --- | --- |

(24)

U slučajevima nezakonitih potpora, Komisija bi trebala imati pravo pribaviti sve potrebne podatke koji joj omogućuju da donese odluku te, kada je to potrebno, odmah ponovno uspostavi nenarušeno tržišno natjecanje. Stoga je prikladno omogućiti Komisiji da usvoji privremene mjere upućene dotičnoj državi članici. Privremene mjere mogu biti u obliku naloga za dostavljanje podataka, naloga za obustavu djelovanja i naloga za uspostavu prethodnog stanja. Komisiji bi trebalo biti omogućeno da u slučaju nepridržavanja naloga za dostavljanje podataka donese odluku na temelju raspoloživih podataka, a da u slučaju nepridržavanja naloga za obustavu djelovanja i naloga za uspostavu prethodnog stanja predmet uputi izravno Sudu, u skladu s člankom 108. stavkom 2. drugim podstavkom UFEU-a.

| (25) | U slučaju nezakonitih potpora koje nisu spojive s načelima unutarnjeg tržišta, trebalo bi ponovno uspostaviti djelotvorno tržišno natjecanje. U tu svrhu potrebno je bez odgađanja provesti povrat potpore, uključujući kamate. Prikladno je da se povrat sredstava potpore provede u skladu s postupcima utvrđenim nacionalnim pravom. Primjena tih postupaka ne bi smjela onemogućiti neposredno i stvarno izvršenje odluke Komisije, te tako otežati ponovnu uspostavu djelotvornog tržišnog natjecanja. Radi postizanja tog cilja, države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kojima se osigurava učinkovitost odluke Komisije. |
| --- | --- |

(25)

U slučaju nezakonitih potpora koje nisu spojive s načelima unutarnjeg tržišta, trebalo bi ponovno uspostaviti djelotvorno tržišno natjecanje. U tu svrhu potrebno je bez odgađanja provesti povrat potpore, uključujući kamate. Prikladno je da se povrat sredstava potpore provede u skladu s postupcima utvrđenim nacionalnim pravom. Primjena tih postupaka ne bi smjela onemogućiti neposredno i stvarno izvršenje odluke Komisije, te tako otežati ponovnu uspostavu djelotvornog tržišnog natjecanja. Radi postizanja tog cilja, države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kojima se osigurava učinkovitost odluke Komisije.

| (26) | Radi pravne sigurnosti primjereno je osigurati rok zastare od 10 godina u vezi sa slučajevima nezakonitih potpora, nakon isteka kojeg se više ne može naložiti povrat iznosa potpore. |
| --- | --- |

(26)

Radi pravne sigurnosti primjereno je osigurati rok zastare od 10 godina u vezi sa slučajevima nezakonitih potpora, nakon isteka kojeg se više ne može naložiti povrat iznosa potpore.

| (27) | Radi pravne sigurnosti primjereno je osigurati rokove zastare za izricanje i izvršenje novčanih kazni i periodičnih penala. |
| --- | --- |

(27)

Radi pravne sigurnosti primjereno je osigurati rokove zastare za izricanje i izvršenje novčanih kazni i periodičnih penala.

| (28) | Zlouporaba potpore može proizvesti učinke na funkcioniranje unutarnjeg tržišta koji su slični učincima nezakonite potpore, te bi stoga trebala podlijegati sličnim postupcima. Za razliku od nezakonite potpore, potpora koja je moguće bila zlouporabljena je potpora koju je Komisija prethodno odobrila. Stoga Komisiji ne bi trebalo biti dopušteno koristiti nalog za povrat sredstava potpore u vezi sa zlouporabom potpore. |
| --- | --- |

(28)

Zlouporaba potpore može proizvesti učinke na funkcioniranje unutarnjeg tržišta koji su slični učincima nezakonite potpore, te bi stoga trebala podlijegati sličnim postupcima. Za razliku od nezakonite potpore, potpora koja je moguće bila zlouporabljena je potpora koju je Komisija prethodno odobrila. Stoga Komisiji ne bi trebalo biti dopušteno koristiti nalog za povrat sredstava potpore u vezi sa zlouporabom potpore.

| (29) | U skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a Komisija je obvezana, u suradnji s državama članicama, neprestano nadzirati sve sustave postojećih potpora. U interesu transparentnosti i pravne sigurnosti, prikladno je odrediti opseg suradnje na temelju tog članka. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a Komisija je obvezana, u suradnji s državama članicama, neprestano nadzirati sve sustave postojećih potpora. U interesu transparentnosti i pravne sigurnosti, prikladno je odrediti opseg suradnje na temelju tog članka.

| (30) | Kako bi se osigurala sukladnost postojećih programa potpora s načelima unutarnjeg tržišta te u skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a, Komisija bi trebala predložiti odgovarajuće mjere u slučaju kada postojeći program potpora nije u skladu ili je prestao biti u skladu s načelima unutarnjeg tržišta i pokrenuti postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a ako dotična država članica odbije provesti predložene mjere. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se osigurala sukladnost postojećih programa potpora s načelima unutarnjeg tržišta te u skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a, Komisija bi trebala predložiti odgovarajuće mjere u slučaju kada postojeći program potpora nije u skladu ili je prestao biti u skladu s načelima unutarnjeg tržišta i pokrenuti postupak predviđen člankom 108. stavkom 2. UFEU-a ako dotična država članica odbije provesti predložene mjere.

| (31) | Prikladno je navesti sve mogućnosti koje treće strane imaju za obranu svojih interesa u postupcima vezanim uz državne potpore. |
| --- | --- |

(31)

Prikladno je navesti sve mogućnosti koje treće strane imaju za obranu svojih interesa u postupcima vezanim uz državne potpore.

| (32) | Pritužbe su osnovni izvor podataka za otkrivanje povreda pravila Unije o državnim potporama. Kako bi se osigurala kvaliteta pritužbi podnesenih Komisiji te istodobno transparentnost i pravna sigurnost, primjereno je odrediti uvjete koje bi pritužba trebala ispunjavati da bi Komisija dobila podatke o navodnom slučaju nezakonite potpore i da bi se pokrenulo prethodno ispitivanje. Podneske koji ne ispunjavaju te uvjete trebalo bi tretirati kao opće tržišne podatke i ne bi nužno trebali dovoditi do ex officio istragâ. |
| --- | --- |

(32)

Pritužbe su osnovni izvor podataka za otkrivanje povreda pravila Unije o državnim potporama. Kako bi se osigurala kvaliteta pritužbi podnesenih Komisiji te istodobno transparentnost i pravna sigurnost, primjereno je odrediti uvjete koje bi pritužba trebala ispunjavati da bi Komisija dobila podatke o navodnom slučaju nezakonite potpore i da bi se pokrenulo prethodno ispitivanje. Podneske koji ne ispunjavaju te uvjete trebalo bi tretirati kao opće tržišne podatke i ne bi nužno trebali dovoditi do ex officio istragâ.

| (33) | Od podnositelja pritužbi trebalo bi zahtijevati da dokažu da su zainteresirane strane u smislu članka 108. stavka 2. UFEU-a i članka 1. točke (h) ove Uredbe. Od njih bi također trebalo zahtijevati da dostave određene podatke u obliku za koji bi Komisija trebala imati ovlasti da ga odredi u provedbenoj odredbi. Da se potencijalni podnositelji pritužbi ne bi obeshrabrili, ta provedbena odredba trebala bi uzeti u obzir da zahtjevi postavljeni zainteresiranim stranama za podnošenje pritužbe ne bi trebali biti preteški. |
| --- | --- |

(33)

Od podnositelja pritužbi trebalo bi zahtijevati da dokažu da su zainteresirane strane u smislu članka 108. stavka 2. UFEU-a i članka 1. točke (h) ove Uredbe. Od njih bi također trebalo zahtijevati da dostave određene podatke u obliku za koji bi Komisija trebala imati ovlasti da ga odredi u provedbenoj odredbi. Da se potencijalni podnositelji pritužbi ne bi obeshrabrili, ta provedbena odredba trebala bi uzeti u obzir da zahtjevi postavljeni zainteresiranim stranama za podnošenje pritužbe ne bi trebali biti preteški.

| (34) | Kako bi se osiguralo da Komisija dosljedno rješava slična pitanja na čitavom unutarnjem tržištu, primjereno je odrediti posebne pravne osnove za pokretanje istraga gospodarskih sektora ili određenih instrumenata potpore u nekoliko država članica. Radi proporcionalnosti i s obzirom na veliko administrativno opterećenje koje takve istrage podrazumijevaju, sektorske bi se istrage trebale provoditi samo kada dostupni podaci potkrepljuju osnovanu sumnju da bi mjere državne potpore u određenom sektoru mogle značajno ograničiti ili narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu u nekoliko država članica ili da postojeće mjere potpore u određenom sektoru u nekoliko država članica nisu ili su prestale biti spojive s unutarnjim tržištem. Takve bi istrage Komisiji omogućile učinkovito i transparentno rješavanje pitanja horizontalnih državnih potpora te ex ante pregled dotičnog sektora. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se osiguralo da Komisija dosljedno rješava slična pitanja na čitavom unutarnjem tržištu, primjereno je odrediti posebne pravne osnove za pokretanje istraga gospodarskih sektora ili određenih instrumenata potpore u nekoliko država članica. Radi proporcionalnosti i s obzirom na veliko administrativno opterećenje koje takve istrage podrazumijevaju, sektorske bi se istrage trebale provoditi samo kada dostupni podaci potkrepljuju osnovanu sumnju da bi mjere državne potpore u određenom sektoru mogle značajno ograničiti ili narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu u nekoliko država članica ili da postojeće mjere potpore u određenom sektoru u nekoliko država članica nisu ili su prestale biti spojive s unutarnjim tržištem. Takve bi istrage Komisiji omogućile učinkovito i transparentno rješavanje pitanja horizontalnih državnih potpora te ex ante pregled dotičnog sektora.

| (35) | Kako bi se Komisiji omogućilo učinkovito praćenje usklađenosti s odlukama Komisije i olakšala suradnja između Komisije i država članica s ciljem neprestanog nadziranja svih postojećih programa potpora u skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a, potrebno je odrediti opću obvezu izvješćivanja u vezi sa svim postojećim programima potpore. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi se Komisiji omogućilo učinkovito praćenje usklađenosti s odlukama Komisije i olakšala suradnja između Komisije i država članica s ciljem neprestanog nadziranja svih postojećih programa potpora u skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a, potrebno je odrediti opću obvezu izvješćivanja u vezi sa svim postojećim programima potpore.

| (36) | U slučaju kada Komisija ima ozbiljne sumnje u pogledu pridržavanja njezinih odluka, trebala bi bi imati na raspolaganju dodatne instrumente koji bi joj omogućili prikupljanje podataka neophodnih za provjeru da li se njezine odluke učinkovito poštuju. U tu svrhu posjeti radi praćenja stanja na licu mjesta smatraju se odgovarajućim i korisnim instrumentom, a posebno u slučajevima u kojima je možda došlo do zlouporabe potpore. Stoga bi Komisija trebala biti ovlaštena za poduzimanje posjeta radi praćenja stanja na licu mjesta i trebala bi ostvariti suradnju s nadležnim tijelima države članice ako se neki poduzetnik usprotivi takvoj posjeti. |
| --- | --- |

(36)

U slučaju kada Komisija ima ozbiljne sumnje u pogledu pridržavanja njezinih odluka, trebala bi bi imati na raspolaganju dodatne instrumente koji bi joj omogućili prikupljanje podataka neophodnih za provjeru da li se njezine odluke učinkovito poštuju. U tu svrhu posjeti radi praćenja stanja na licu mjesta smatraju se odgovarajućim i korisnim instrumentom, a posebno u slučajevima u kojima je možda došlo do zlouporabe potpore. Stoga bi Komisija trebala biti ovlaštena za poduzimanje posjeta radi praćenja stanja na licu mjesta i trebala bi ostvariti suradnju s nadležnim tijelima države članice ako se neki poduzetnik usprotivi takvoj posjeti.

| (37) | Dosljedna primjena pravilâ o državnim potporama također zahtijeva da se utvrde oblici suradnje između sudova država članica i Komisije. Ta suradnja važna je za sve sudove država članica koji primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. UFEU-a. Posebno, nacionalnim bi sudovima trebalo omogućiti da od Komisije zatraže podatke ili mišljenje o točkama koje se odnose na primjenu pravila o državnim potporama. Komisija bi također trebala moći dostaviti pismena ili usmena očitovanja sudovima od kojih se zahtijeva primjena članka 107. stavka 1. ili članka 108. UFEU-a. Kada tako pomaže nacionalnim sudovima, Komisija bi trebala djelovati u skladu sa svojom dužnošću obrane javnog interesa. |
| --- | --- |

(37)

Dosljedna primjena pravilâ o državnim potporama također zahtijeva da se utvrde oblici suradnje između sudova država članica i Komisije. Ta suradnja važna je za sve sudove država članica koji primjenjuju članak 107. stavak 1. i članak 108. UFEU-a. Posebno, nacionalnim bi sudovima trebalo omogućiti da od Komisije zatraže podatke ili mišljenje o točkama koje se odnose na primjenu pravila o državnim potporama. Komisija bi također trebala moći dostaviti pismena ili usmena očitovanja sudovima od kojih se zahtijeva primjena članka 107. stavka 1. ili članka 108. UFEU-a. Kada tako pomaže nacionalnim sudovima, Komisija bi trebala djelovati u skladu sa svojom dužnošću obrane javnog interesa.

| (38) | Ta očitovanja i mišljenja Komisije ne bi trebala dovoditi u pitanje članak 267. UFEU-a i ne bi trebala biti pravno obvezujuća za nacionalne sudove. Ona bi se trebala dostavljati sukladno nacionalnim postupovnim propisima i praksi, uključujući i one propise koji se odnose na zaštitu prava strana, uz potpuno poštovanje neovisnosti nacionalnih sudova. Očitovanja koja Komisija podnosi na vlastitu inicijativu trebala bi biti ograničena na slučajeve koji su važni za dosljednu primjenu članka 107. stavka 1. ili članka 108. UFEU-a, posebno na slučajeve koji su značajni za izvršavanje ili daljnji razvoj sudske prakse Unije u odnosu na državne potpore. |
| --- | --- |

(38)

Ta očitovanja i mišljenja Komisije ne bi trebala dovoditi u pitanje članak 267. UFEU-a i ne bi trebala biti pravno obvezujuća za nacionalne sudove. Ona bi se trebala dostavljati sukladno nacionalnim postupovnim propisima i praksi, uključujući i one propise koji se odnose na zaštitu prava strana, uz potpuno poštovanje neovisnosti nacionalnih sudova. Očitovanja koja Komisija podnosi na vlastitu inicijativu trebala bi biti ograničena na slučajeve koji su važni za dosljednu primjenu članka 107. stavka 1. ili članka 108. UFEU-a, posebno na slučajeve koji su značajni za izvršavanje ili daljnji razvoj sudske prakse Unije u odnosu na državne potpore.

| (39) | U interesu transparentnosti i pravne sigurnosti, prikladno je upoznavati javnost s odlukama Komisije, uz istodobno pridržavanje načela da su odluke u slučajevima državne potpore upućene dotičnoj državi članici. Stoga je prikladno objaviti sve odluke koje bi mogle imati utjecaja na interese zainteresiranih strana, i to u cijelosti ili u sažetom obliku, ili pak staviti na raspolaganje zainteresiranim stranama preslike tih odluka ako iste nisu objavljene ili nisu objavljene u cijelosti. |
| --- | --- |

(39)

U interesu transparentnosti i pravne sigurnosti, prikladno je upoznavati javnost s odlukama Komisije, uz istodobno pridržavanje načela da su odluke u slučajevima državne potpore upućene dotičnoj državi članici. Stoga je prikladno objaviti sve odluke koje bi mogle imati utjecaja na interese zainteresiranih strana, i to u cijelosti ili u sažetom obliku, ili pak staviti na raspolaganje zainteresiranim stranama preslike tih odluka ako iste nisu objavljene ili nisu objavljene u cijelosti.

| (40) | Prilikom objavljivanja svojih odluka Komisija bi trebala poštovati pravila o čuvanju poslovne tajne, uključujući zaštitu svih povjerljivih podataka i osobnih podataka, u skladu s člankom 339. UFEU-a. |
| --- | --- |

(40)

Prilikom objavljivanja svojih odluka Komisija bi trebala poštovati pravila o čuvanju poslovne tajne, uključujući zaštitu svih povjerljivih podataka i osobnih podataka, u skladu s člankom 339. UFEU-a.

| (41) | Komisija bi, u bliskoj vezi sa Savjetodavnim odborom za državne potpore, trebala moći usvojiti provedbene odredbe kojima se utvrđuju detaljna pravila u vezi s postupcima iz ove Uredbe, |
| --- | --- |

(41)

Komisija bi, u bliskoj vezi sa Savjetodavnim odborom za državne potpore, trebala moći usvojiti provedbene odredbe kojima se utvrđuju detaljna pravila u vezi s postupcima iz ove Uredbe,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „potpora” znači svaka mjera koja ispunjava sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

(a)

„potpora” znači svaka mjera koja ispunjava sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. UFEU-a;

| (b) | „postojeća potpora” znači:






  i. | ne dovodeći u pitanje članak 144. i članak 172. Akta o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, Prilog IV., točku 3. i Dodatak navedenom Prilogu Aktu o pristupanju Češke Republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke, Prilog V., točku 2. i točku 3. podtočku (b) i Dodatak navedenom Prilogu Aktu o pristupanju Bugarske i Rumunjske te Prilog IV. točku 2. i točku 3. podtočku (b) i Dodatak navedenom Prilogu Aktu o pristupanju Hrvatske, svaka potpora koja je postojala prije stupanja na snagu UFEU-a u odgovarajućim državama članicama, odnosno programi potpore i pojedinačna potpora čija je primjena započela prije te se nastavila i nakon stupanja Ugovora na snagu; |
| --- | --- | --- |

(b)

„postojeća potpora” znači:

i.

ne dovodeći u pitanje članak 144. i članak 172. Akta o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, Prilog IV., točku 3. i Dodatak navedenom Prilogu Aktu o pristupanju Češke Republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke, Prilog V., točku 2. i točku 3. podtočku (b) i Dodatak navedenom Prilogu Aktu o pristupanju Bugarske i Rumunjske te Prilog IV. točku 2. i točku 3. podtočku (b) i Dodatak navedenom Prilogu Aktu o pristupanju Hrvatske, svaka potpora koja je postojala prije stupanja na snagu UFEU-a u odgovarajućim državama članicama, odnosno programi potpore i pojedinačna potpora čija je primjena započela prije te se nastavila i nakon stupanja Ugovora na snagu;

| ii. | odobrena potpora, to jest, programi potpora i pojedinačna potpora koje je odobrila Komisija ili Vijeće; |
| --- | --- |

ii.

odobrena potpora, to jest, programi potpora i pojedinačna potpora koje je odobrila Komisija ili Vijeće;

| iii. | potpora koja se smatra odobrenom u skladu s člankom 4. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999 ili s člankom 4. stavkom 6. ove Uredbe ili je odobrena prije donošenja Uredbe (EZ) br. 659/1999, ali u skladu s tim postupkom; |
| --- | --- |

iii.

potpora koja se smatra odobrenom u skladu s člankom 4. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999 ili s člankom 4. stavkom 6. ove Uredbe ili je odobrena prije donošenja Uredbe (EZ) br. 659/1999, ali u skladu s tim postupkom;

| iv. | potpora koja se smatra postojećom potporom u skladu s člankom 17. ove Uredbe; |
| --- | --- |

iv.

potpora koja se smatra postojećom potporom u skladu s člankom 17. ove Uredbe;

| v. | potpora koja se smatra postojećom potporom jer je moguće ustanoviti da u trenutku kada je započela njezina primjena nije predstavljala potporu, ali je kasnije postala potporom zbog razvoja unutarnjeg tržišta, a dotična država članica je nije izmijenila. U slučaju kada određene mjere postanu potporom slijedom liberalizacije neke djelatnosti na temelju odredaba prava Unije, takve se mjere ne smatraju postojećom potporom nakon datuma utvrđenog za provedbu liberalizacije; |
| --- | --- |

v.

potpora koja se smatra postojećom potporom jer je moguće ustanoviti da u trenutku kada je započela njezina primjena nije predstavljala potporu, ali je kasnije postala potporom zbog razvoja unutarnjeg tržišta, a dotična država članica je nije izmijenila. U slučaju kada određene mjere postanu potporom slijedom liberalizacije neke djelatnosti na temelju odredaba prava Unije, takve se mjere ne smatraju postojećom potporom nakon datuma utvrđenog za provedbu liberalizacije;

| (c) | „nova potpora” znači svaka potpora, to jest programi potpora i pojedinačna potpora koje ne predstavljaju postojeću potporu, uključujući i izmjene postojećih potpora; |
| --- | --- |

(c)

„nova potpora” znači svaka potpora, to jest programi potpora i pojedinačna potpora koje ne predstavljaju postojeću potporu, uključujući i izmjene postojećih potpora;

| (d) | „program potpora” znači svaki akt na temelju kojega se, bez potrebe za donošenjem daljnjih provedbenih mjera, pojedinačne potpore mogu dodjeljivati poduzetnicima određenima u okviru tog akta u općem i apstraktnom smislu, kao i svaki akt na temelju kojega se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodjeljivati jednom ili više poduzetnika tijekom neodređenog vremenskog razdoblja i/ili u neodređenom iznosu; |
| --- | --- |

(d)

„program potpora” znači svaki akt na temelju kojega se, bez potrebe za donošenjem daljnjih provedbenih mjera, pojedinačne potpore mogu dodjeljivati poduzetnicima određenima u okviru tog akta u općem i apstraktnom smislu, kao i svaki akt na temelju kojega se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodjeljivati jednom ili više poduzetnika tijekom neodređenog vremenskog razdoblja i/ili u neodređenom iznosu;

| (e) | „pojedinačna potpora” znači potpora koja se ne dodjeljuje na temelju programa potpora i svaka potpora koja podliježe obvezi prijave, a dodjeljuje se na temelju programa potpora; |
| --- | --- |

(e)

„pojedinačna potpora” znači potpora koja se ne dodjeljuje na temelju programa potpora i svaka potpora koja podliježe obvezi prijave, a dodjeljuje se na temelju programa potpora;

| (f) | „nezakonita potpora” znači nova potpora čija je primjena u suprotnosti s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a; |
| --- | --- |

(f)

„nezakonita potpora” znači nova potpora čija je primjena u suprotnosti s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a;

| (g) | „zlouporaba potpore” znači potpora koju korisnik rabi u suprotnosti s odlukom donesenom u skladu s člankom 4. stavkom 3. ili člankom 7. stavkom 3. ili 4. Uredbe (EZ) br. 659/1999 ili s člankom 4. stavkom 3. ili člankom 9. stavkom 3. ili 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(g)

„zlouporaba potpore” znači potpora koju korisnik rabi u suprotnosti s odlukom donesenom u skladu s člankom 4. stavkom 3. ili člankom 7. stavkom 3. ili 4. Uredbe (EZ) br. 659/1999 ili s člankom 4. stavkom 3. ili člankom 9. stavkom 3. ili 4. ove Uredbe;

| (h) | „zainteresirana strana” znači svaka država članica i svaka osoba, poduzetnik ili udruženje poduzetnika na čije bi interese mogla utjecati dodjela neke potpore, a posebno korisnik potpore, konkurentski poduzetnici i trgovinske udruge. |
| --- | --- |

(h)

„zainteresirana strana” znači svaka država članica i svaka osoba, poduzetnik ili udruženje poduzetnika na čije bi interese mogla utjecati dodjela neke potpore, a posebno korisnik potpore, konkurentski poduzetnici i trgovinske udruge.

POGLAVLJE II.

POSTUPAK U VEZI S PRIJAVLJENOM POTPOROM

Članak 2.

Prijava nove potpore

1.   Osim ako je drukčije predviđeno uredbama donesenim u skladu s člankom 109. UFEU-a ili drugim relevantnim odredbama istog, predmetna država članica Komisiju pravodobno obavješćuje o svim svojim planovima za dodjelu novih potpora. Komisija odmah obavješćuje dotičnu državu članicu o primitku prijave.

2.   U prijavi predmetna država članica navodi sve potrebne podatke kako bi Komisiji omogućila donošenje odluke u skladu s člankom 4. i člankom 9. („potpuna prijava”).

Članak 3.

Klauzula o mirovanju

Potpora koja podliježe obvezi prijave u skladu s člankom 2. stavkom 1. ne smije stupiti na snagu prije nego što Komisija donese, ili se smatra da je donijela, odluku kojom se odobrava ta potpora.

Članak 4.

Prethodno ispitivanje prijave i odluka Komisije

1.   Komisija ispituje prijavu neposredno odmah nakon njezina primitka. Ne dovodeći u pitanje članak 10., Komisija donosi odluku u skladu sa stavcima 2., 3. ili 4. ovog članka.

2.   U slučaju kada, slijedom prethodnog ispitivanja, Komisija ustanovi da prijavljena mjera ne predstavlja potporu, takav nalaz bilježi u obliku odluke.

3.   U slučaju kada Komisija, nakon prethodnog ispitivanja, ustanovi da ne postoje nikakve sumnje u pogledu spojivosti prijavljene mjere s načelima unutarnjeg tržišta u onoj mjeri u kojoj je to obuhvaćeno člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, donosi odluku kojom se utvrđuje da je predmetna mjera spojiva s načelima unutarnjeg tržišta („odluka o neospornosti”). U takvoj se odluci točno navodi koja je iznimka primijenjena u skladu s UFEU-om.

4.   U slučaju kada Komisija, nakon prethodnog ispitivanja, ustanovi da postoje sumnje u pogledu spojivosti prijavljene mjere s načelima unutarnjeg tržišta, Komisija donosi odluku o pokretanju postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a („odluka o pokretanju službenog istražnog postupka”).

5.   Odluke iz stavaka 2., 3. i 4. ovog članka donose se u roku od dva mjeseca. Spomenuti rok počinje dan nakon primitka potpune prijave. Prijava se smatra potpunom ako u roku od dva mjeseca od njezinog primitka, ili od primitka bilo kakvih dodatnih zatraženih podataka, Komisija ne zatraži nikakve daljnje podatke. Rok se može produljiti uz obostranu suglasnost Komisije i dotične države članice. Ako je to potrebno, Komisija može odrediti kraće rokove.

6.   U slučaju kada Komisija ne donese odluku u skladu sa stavcima 2., 3. ili 4. u roku koji je utvrđen u stavku 5. ovog članka, smatra se da je Komisija odobrila potporu. Nakon toga dotična država članica može pristupiti provedbi predmetnih mjera nakon što o tome unaprijed obavijesti Komisiju, osim ako Komisija u roku od 15 dana od primitka spomenute obavijesti ne donese odluku u skladu s ovim člankom.

Članak 5.

Zahtjev za dostavljanje podataka upućen državi članici koja podnosi prijavu

1.   U slučaju kada Komisija smatra da podaci koje je dotična država članica dostavila u vezi s mjerom prijavljenom u skladu s člankom 2. nisu cjeloviti, zahtijeva sve potrebne dodatne informacije. U slučaju kada država članica odgovori na takav zahtjev, Komisija državu članicu obavješćuje o primitku njezina odgovora.

2.   U slučaju kada dotična država članica ne dostavi tražene podatke u roku koji je Komisija propisala ili ako dostavi nepotpune podatke, Komisija joj šalje podsjetnik uz odobravanje odgovarajućeg dodatnog roka u kojem joj se predmetni podaci moraju dostaviti.

3.   U slučaju kada zatraženi podaci nisu dostavljeni u propisanom roku, prijava se smatra povučenom, osim ako prije isteka tog roka isti nije produljen uz obostranu suglasnost Komisije i dotične države članice ili ako prije njegovog isteka dotična država članica, putem primjereno obrazložene izjave, ne izvijesti Komisiju kako smatra da je prijava potpuna jer zatraženi dodatni podaci nisu dostupni ili su već dostavljeni. U tom slučaju, rok predviđen člankom 4. stavkom 5. počinje teći dan nakon primitka spomenute izjave. Ako se prijava smatra povučenom, Komisija o tome obavješćuje državu članicu.

Članak 6.

Službeni istražni postupak

1.   Odluka o pokretanju službenog istražnog postupka sadrži sažeti prikaz svih bitnih činjeničnih i pravnih pitanja, obuhvaća prethodnu ocjenu Komisije o tome predstavlja li predložena mjera potporu te navodi moguće sumnje u pogledu njezine spojivosti s načelima unutarnjeg tržišta. Odlukom se od dotične države članice i od drugih zainteresiranih strana zahtijeva da u propisanom roku, koji u pravilu ne smije biti dulji od mjesec dana, iznesu primjedbe. U valjano utemeljenim slučajevima, Komisija može produljiti propisani rok.

2.   Zaprimljene se primjedbe prosljeđuju dotičnoj državi članici. Ako neka zainteresirana strana tako zahtijeva zbog potencijalne štete, dotičnoj državi članici uskraćuju se podaci o njezinom identitetu. Na pristigle primjedbe dotična država članica može odgovoriti u propisanom roku koji u pravilu ne smije biti dulji od mjesec dana. U valjano utemeljenim slučajevima, Komisija može produljiti propisani rok.

Članak 7.

Zahtjev za dostavljanje podataka upućen ostalim izvorima

1.   Nakon pokretanja službenog istražnog postupka predviđenog u članku 6., osobito u pogledu tehnički složenih slučajeva koji podliježu sadržajnom ocjenjivanju, Komisija može, ako podaci koje je dotična država članica dostavila tijekom prethodnog ispitivanja nisu dostatni, od druge države članice, poduzetnika ili udruženja poduzetnika zatražiti sve tržišne podatke koji su Komisiji potrebni za dovršetak ocjene predmetne mjere vodeći računa o načelu proporcionalnosti, osobito u odnosu na male i srednje poduzetnike.

2.   Komisija može zatražiti podatke samo u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako su ograničeni na službene istražne postupke za koje je Komisija utvrdila da su dosad bili neučinkoviti; i |
| --- | --- |

(a)

ako su ograničeni na službene istražne postupke za koje je Komisija utvrdila da su dosad bili neučinkoviti; i

| (b) | ako se radi o korisnicima potpore, ako dotična država članica pristane ispuniti zahtjev. |
| --- | --- |

(b)

ako se radi o korisnicima potpore, ako dotična država članica pristane ispuniti zahtjev.

3.   Poduzetnici ili udruženja poduzetnika koji dostavljaju podatke na zahtjev Komisije za dostavljanje tržišnih podataka na temelju stavaka 6. i 7. istodobno dostavljaju svoj odgovor Komisiji i dotičnim državama članicama, ako dostavljeni dokumenti ne obuhvaćaju podatke koji su povjerljivi u odnosu na tu državu članicu.

Komisija usmjerava i prati prijenos podataka između dotičnih država članica, poduzetnika ili udruženja poduzetnika i potvrđuje navodnu povjerljivost prenesenih podataka.

4.   Komisija zahtijeva samo podatke kojima raspolažu država članica, poduzetnik ili udruženje poduzetnika na koje se odnosi zahtjev.

5.   Države članice dostavljaju podatke na temelju jednostavnog zahtjeva i u roku koji odredi Komisija koji, u pravilu, ne bi trebao biti dulji od mjesec dana. U slučaju kada država članica ne dostavi tražene podatke u tom roku ili ako dostavi nepotpune podatke, Komisija šalje podsjetnik.

6.   Od poduzetnika ili udruženja poduzetnika Komisija može, putem jednostavnog zahtjeva, zahtijevati dostavljanje podataka. Ako Komisija šalje jednostavan zahtjev poduzetniku ili udruženju poduzetnika, tada navodi pravnu osnovu i svrhu zahtjeva te podatke koje traži i određuje razmjeran rok do kojeg podaci trebaju biti dostavljeni. Upućuje i na novčane kazne predviđene u članku 8. stavku 1. u slučaju dostave netočnih ili obmanjujućih podataka.

7.   Od poduzetnika ili udruženja poduzetnika Komisija može, putem odluke, zahtijevati dostavljanje podataka. Ako Komisija, putem odluke, zahtijeva od poduzetnika ili udruženja poduzetnika dostavljanje podataka, tada navodi pravnu osnovu, svrhu zahtjeva te podatke koje traži i određuje razmjeran rok u kojem podaci trebaju biti dostavljeni. Navodi i novčane kazne predviđene u članku 8. stavku 1. te, prema potrebi, navodi ili izriče periodične penale predviđene u članku 8. stavku 2. Osim toga, upućuje na pravo poduzetnika ili udruženja poduzetnika da zatraže od Suda Europske unije preispitivanje odluke.

8.   Prilikom izdavanja zahtjeva temeljem stavaka 1. ili 6. ovog članka ili donošenja odluke temeljem stavka 7., Komisija istodobno dotičnoj državi članici dostavlja njihov primjerak. Komisija navodi kriterije uz pomoć kojih je odabrala primatelje zahtjeva ili odluke.

9.   Vlasnici poduzeća ili njihovi predstavnici ili, u slučaju pravnih osoba, trgovačka društva ili udruženja bez pravne osobnosti, osobe ovlaštene da ih zastupaju na temelju zakona ili njihovih statuta, dostavljaju u njihovo ime tražene ili potrebne podatke. Propisno ovlaštene osobe mogu dostavljati podatke u ime njihovih stranaka. Potonji se svejedno smatraju u potpunosti odgovornima u slučaju da su dostavljeni podaci netočni, nepotpuni ili obmanjujući.

Članak 8.

Novčane kazne i periodični penali

1.   Ako to smatra potrebnim i proporcionalnim, Komisija može poduzetnicima ili udruženjima poduzetnika odlukom izreći novčane kazne koje ne prelaze 1 % njihovog ukupnog prihoda ostvarenog u prethodnoj poslovnoj godini kada oni namjerno ili krajnjom nepažnjom:

| (a) | dostave netočne ili obmanjujuće podatke u odgovoru na zahtjev podnesen u skladu s člankom 7. stavkom 6.; |
| --- | --- |

(a)

dostave netočne ili obmanjujuće podatke u odgovoru na zahtjev podnesen u skladu s člankom 7. stavkom 6.;

| (b) | dostave netočne, nepotpune ili obmanjujuće podatke u odgovoru na odluku donesenu na temelju članka 7. stavka 7. ili ne dostave podatke u predviđenom roku. |
| --- | --- |

(b)

dostave netočne, nepotpune ili obmanjujuće podatke u odgovoru na odluku donesenu na temelju članka 7. stavka 7. ili ne dostave podatke u predviđenom roku.

2.   Komisija može odlukom izreći poduzetnicima ili udruženjima poduzetnika periodične penale ako isti ne dostave potpune i točne podatke koje je Komisija zatražila odlukom donesenom na temelju članka 7. stavka 7.

Periodični penali ne prelaze 5 % vrijednosti prosječnog dnevnog prometa dotičnog poduzetnika ili udruženja u prethodnoj poslovnoj godini za svaki radni dan zakašnjenja, računajući od dana utvrđenog u odluci, dok ne dostave potpune i točne podatke kako je zahtijevano ili zatraženo od strane Komisije.

3.   Prilikom utvrđivanja iznosa novčane kazne ili periodičnog penala u obzir se uzima priroda, ozbiljnost i trajanje povrede propisa, vodeći računa o načelima proporcionalnosti i primjerenosti, osobito u odnosu na male i srednje poduzetnike.

4.   Kada poduzetnici ili udruženja poduzetnika ispune obvezu čije je neizvršavanje predstavljalo temelj za plaćanje periodičnog penala, Komisija može smanjiti konačan iznos periodičnog penala u usporedbi s onim koji je prvobitno bio utvrđen u odluci o izricanju periodičnih penala. Komisija, također, može ukinuti periodične penale.

5.   Prije donošenja bilo kakve odluke u skladu sa stavcima 1. ili 2. ovog članka, Komisija određuje krajnji rok od dva tjedna unutar kojeg dotični poduzetnici ili udruženja poduzetnika dostavljaju tržišne podatke koji nedostaju te im također pruža mogućnost davanja mišljenja.

6.   Sud Europske unije ima neograničenu nadležnost u smislu članka 261. UFEU-a u pogledu preispitivanja novčanih kazni ili periodičnih penala koje je izrekla Komisija. On može poništiti, smanjiti ili povećati izrečenu novčanu kaznu ili periodični penal.

Članak 9.

Odluke Komisije o okončanju službenog istražnog postupka

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 10., službeni istražni postupak se okončava odlukom kako je predviđeno stavcima 2. do 5. ovog članka.

2.   U slučaju kada Komisija ustanovi da, gdje je to primjereno nakon izmjene od strane dotične države članice, prijavljena mjera ne predstavlja potporu, Komisija takav nalaz bilježi u obliku odluke.

3.   U slučaju kada Komisija ustanovi da, gdje je to primjereno slijedom izmjene od strane dotične države članice, su sumnje u pogledu spojivosti prijavljene mjere s načelima unutarnjeg tržišta otklonjene, Komisija donosi odluku kojom se utvrđuje da je predmetna potpora u skladu s načelima unutarnjeg tržišta („pozitivna odluka”). U toj se odluci navodi koja je iznimka iz UFEU-a primijenjena.

4.   Komisija pozitivnoj odluci može priložiti uvjete pod kojima se potpora može smatrati spojivom s načelima unutarnjeg tržišta te može utvrditi obveze kako bi omogućila praćenje poštovanja donesene odluke („uvjetna odluka”).

5.   U slučaju kada Komisija ustanovi da prijavljena potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem, donosi odluku o neprimjeni predmetne potpore („negativna odluka”).

6.   Odluke koje se donose u skladu sa stavcima 2. do 5. ovog članka moraju se donijeti čim se otklone sumnje iz članka 4. stavka 4. Komisija čini sve što je u njezinoj moći kako bi odluku usvojila u roku od 18 mjeseci od pokretanja postupka. Ovaj se rok može produljiti uz obostranu suglasnost Komisije i dotične države članice.

7.   Nakon isteka roka iz stavka 6. ovog članka, i ako to zatraži dotična država članica, Komisija u roku od dva mjeseca donosi odluku na temelju podataka koji su joj dostupni. Kada je primjereno, u slučaju kada dostavljeni podaci nisu dostatni da bi se ustanovila spojivost, Komisija donosi negativnu odluku.

8.   Prije donošenja bilo kakve odluke u skladu sa stavcima 2. do 5. Komisija dotičnoj državi članici, u roku koji u pravilu ne smije biti dulji od mjesec dana, daje mogućnost iskazivanja stajališta o podacima koje je primila Komisija i koji su dotičnoj državi članici dostavljeni u skladu s člankom 7. stavkom 3.

9.   Komisija se ni u jednoj odluci donesenoj u skladu sa stavcima 2. do 5. ovog članka ne smije koristiti povjerljivim podacima koje su dostavili primatelji zahtjeva za dostavljanje podataka i koji se ne mogu objediniti ili na neki drugi način anonimizirati, osim ako je dobila suglasnost primatelja za otkrivanje tih podataka dotičnoj državi članici. Komisija može donijeti obrazloženu odluku, koja se priopćava dotičnom poduzetniku ili udruženju poduzetnika, kojom se utvrđuje da podaci koje dostavlja primatelj zahtjeva za dostavljanje podataka i koji su označeni kao povjerljivi nisu zaštićeni i kojom se određuje datum nakon kojeg se ti podaci objavljuju. To razdoblje traje najmanje mjesec dana.

10.   Komisija vodi računa o opravdanim interesima poduzetnika da štite svoje poslovne tajne i ostale povjerljive podatke. Poduzetnik ili udruženje poduzetnika koji dostavljaju podatke u skladu s člankom 7. i koji nisu korisnici predmetne mjere državne potpore mogu zatražiti, zbog potencijalne štete, da se podaci o njihovu identitetu uskrate dotičnoj državi članici.

Članak 10.

Povlačenje prijave

1.   Dotična država članica može pravovremeno povući prijavu iz članka 2. prije nego što Komisija donese odluku u skladu s člankom 4. ili člankom 9.

2.   U slučajevima u kojima je Komisija pokrenula službeni istražni postupak, ona ga i okončava.

Članak 11.

Opoziv odluke

Komisija može opozvati odluku donesenu u skladu s člankom 4. stavcima 2. ili 3., ili člankom 9. stavcima 2., 3. ili 4., nakon što je dotičnoj državi članici pružila priliku za iznošenje svojih primjedbi, a u slučaju kada se odluka temeljila na netočnim podacima dostavljenim tijekom postupka koji su bili presudnim čimbenikom u donošenju odluke. Prije opoziva prethodne i donošenja nove odluke, Komisija je dužna pokrenuti službeni istražni postupak u skladu s člankom 4. stavkom 4. U tom slučaju članci 6., 9. i 12., članak 13. stavak 1., članci 15., 16. i 17. primjenjuju se mutatis mutandis.

POGLAVLJE III.

POSTUPAK U VEZI S NEZAKONITOM POTPOROM

Članak 12.

Ispitivanje, zahtjev za dostavljanje podataka i nalog za dostavljanje podataka

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 24., Komisija na vlastitu inicijativu može ispitati podatke o navodno nezakonitoj potpori iz bilo kojeg izvora.

Komisija bez odgađanja ispituje svaku pritužbu koju je podnijela zainteresirana strana u skladu s člankom 24. stavkom 2. i osigurava potpuno i redovito obavješćivanje dotične države članice o napretku i ishodima ispitivanja.

2.   Prema potrebi, Komisija zahtijeva podatke od dotične države članice. U tom slučaju, članak 2. stavak 2. i članak 5. stavci 1. i 2. primjenjuju se mutatis mutandis.

Nakon pokretanja službenog istražnog postupka Komisija također može zahtijevati podatke od druge države članice, poduzetnika ili udruženja poduzetnika u skladu s člancima 7. i 8. koji se primjenjuju mutatis mutandis.

3.   U slučaju kada unatoč požurnici na temelju članka 5. stavka 2. dotična država članica ne dostavi zatražene podatke u roku koji je propisala Komisija ili ako dostavi nepotpune podatke, Komisija donosi odluku kojom se zahtijeva dostavljanje podataka („nalog za dostavljanje podataka”). U toj se odluci točno navode traženi podaci i propisuje se odgovarajući rok u kojem se isti moraju dostaviti.

Članak 13.

Nalog za obustavu ili privremeni povrat iznosa potpore

1.   Nakon što dotičnoj državi članici pruži priliku za podnošenje svojih primjedbi, Komisija može usvojiti odluku kojom se od države članice zahtijeva suspenzija svake nezakonite potpore sve dok Komisija ne donese odluku o spojivosti predmetne potpore s načelima unutarnjeg tržišta („nalog za obustavu”).

2.   Nakon što dotičnoj državi članici pruži priliku za podnošenje svojih primjedbi, Komisija može usvojiti odluku kojom se od države članice zahtijeva privremeni povrat sredstava potpore sve dok Komisija ne donese odluku o spojivosti predmetne potpore s načelima unutarnjeg tržišta („nalog za povrat”), ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | u skladu s uvriježenom praksom, ne postoje sumnje u pogledu činjenice da dotična mjera predstavlja potporu; |
| --- | --- |

(a)

u skladu s uvriježenom praksom, ne postoje sumnje u pogledu činjenice da dotična mjera predstavlja potporu;

| (b) | postoji potreba za žurnim djelovanjem; |
| --- | --- |

(b)

postoji potreba za žurnim djelovanjem;

| (c) | prisutna je ozbiljna opasnost od nanošenja znatne i nepopravljive štete nekom konkurentu. |
| --- | --- |

(c)

prisutna je ozbiljna opasnost od nanošenja znatne i nepopravljive štete nekom konkurentu.

Povrat se izvršava u skladu s postupkom iz članka 16. stavaka 2. i 3. Nakon stvarnog povrata iznosa potpore, Komisija donosi odluku u rokovima koji se primjenjuju u odnosu na prijavljene potpore.

Komisija može ovlastiti državu članicu da uz povrat sredstava potpore osigura i plaćanje potpore za sanaciju u korist dotičnog poduzetnika.

Odredbe ovog stavka primjenjuju se samo na nezakonitu potporu provedenu nakon stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 659/1999.

Članak 14.

Nepridržavanje odluke o nalogu

Ako država članica ne izvrši nalog za obustavu ili povrat potpore, Komisija, u okviru ispitivanja suštine predmeta na temelju raspoloživih podataka, ima pravo izravno uputiti predmet Sudu Europske unije te zatražiti izjavu da predmetno nepridržavanje predstavlja kršenje UFEU-a.

Članak 15.

Odluke Komisije

1.   Ispitivanje mogućih slučajeva nezakonite potpore dovodi do donošenja odluke u skladu s člankom 4. stavcima 2., 3. ili 4. U slučaju donošenja odluke o pokretanju službenog istražnog postupka, postupak se okončava donošenjem odluke u skladu s člankom 9. Ako država članica ne postupi prema nalogu za dostavljanje podataka, ta se odluka donosi na temelju raspoloživih podataka.

2.   U slučajevima moguće nezakonite potpore i ne dovodeći u pitanje članak 13. stavak 2., Komisija nije obvezana rokom utvrđenim u članku 4. stavku 5., i članku.9. stavcima 6. i 7.

3.   Članak 11. primjenjuje se mutatis mutandis.

Članak 16.

Povrat potpore

1.   Kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od dotične države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere za povrat sredstava potpore od korisnika („odluka o povratu potpore”). Komisija ne smije zahtijevati povrat sredstava potpore ako bi to bilo u suprotnosti s općim načelima prava Unije.

2.   Iznos potpore koji se treba vratiti u skladu s odlukom o povratu potpore uključuje i kamatu po odgovarajućoj stopi koju odredi Komisija. Kamata se naplaćuje počevši od dana kada je nezakonita potpora stavljena na raspolaganje korisniku do dana povrata njezinog iznosa.

3.   Ne dovodeći u pitanje bilo koju odluku Suda Europske unije donesenu u skladu s člankom 278. UFEU-a, povrat potpore izvršava se bez odgađanja i u skladu s postupcima predviđenim nacionalnim pravom dotične države članice, pod uvjetom da isti omogućavaju neposredno i stvarno izvršenje odluke Komisije. U tu svrhu i u slučaju pokretanja postupka pred domaćim sudom, dotična država članica poduzima sve potrebne mjere koje joj stoje na raspolaganju u okviru njezinog pravnog sustava, uključujući i privremene mjere, i ne dovodeći pritom u pitanje pravo Unije.

POGLAVLJE IV.

ROKOVI ZASTARE

Članak 17.

Rok zastare za povrat potpore

1.   Ovlasti Komisije u vezi s povratom potpore podliježu roku zastare od deset godina.

2.   Rok zastare počinje danom kada je nezakonita potpora dodijeljena korisniku, bilo kao pojedinačna potpora ili u okviru programa potpora. Rok zastare se prekida bilo kojom radnjom koju Komisija ili neka država članica, djelujući na zahtjev Komisije, poduzme u vezi s nezakonitom potporom. Nakon svakog prekida, rok zastare se počinje računati iznova. Rok zastare se obustavlja sve dok se o odluci Komisije vodi postupak pred Sudom Europske unije.

3.   Svaka potpora u vezi s kojom je istekao rok zastare smatra se postojećom potporom.

Članak 18.

Rok zastare za izricanje novčanih kazni i periodičnih penala

1.   Ovlasti dodijeljene Komisiji temeljem članka 8. podliježu roku zastare od tri godine.

2.   Rok iz stavka 1. počinje teći od dana počinjenja povrede iz članka 8. Međutim, u slučaju kontinuiranih ili ponovljenih povredâ, rok zastare počinje teći od dana kada je prestala povreda.

3.   Svaka radnja koju poduzme Komisija s ciljem istrage ili vođenja postupaka u vezi s povredom iz članka 8. prekida rok zastare za izricanje novčanih kazni ili periodičnih penala, s učinkom od dana kada su dotični poduzetnik ili udruženje poduzetnika obaviješteni o toj radnji.

4.   Nakon svakog prekida rok zastare se počinje računati iznova. Međutim, rok zastare istječe najkasnije onog dana kada protekne rok od šest godina u kojem Komisija nije izrekla novčanu kaznu ili periodični penal. Taj se rok produžuje za vrijeme prekida roka zastare u skladu sa stavkom 5. ovog članka.

5.   Rok zastare za izricanje novčanih kazni ili periodičnih penala prekida se sve dok je odluka Komisije predmet postupka koji se vodi pred Sudom Europske unije.

Članak 19.

Rok zastare za izvršenje novčanih kazni i periodičnih penala

1.   Ovlasti Komisije za izvršenje odluka donesenih sukladno članku 8. podliježu roku zastare od pet godina.

2.   Rok iz stavka 1. počinje teći od dana kada odluka donesena u skladu s člankom 8. postane pravomoćna.

3.   Rok zastare iz stavka 1. ovog članka prekida se:

| (a) | zaprimanjem odluke kojom se mijenja prvobitno utvrđen iznos novčane kazne ili periodičnog penala ili odbijanjem zahtjeva za promjenu tih iznosâ; |
| --- | --- |

(a)

zaprimanjem odluke kojom se mijenja prvobitno utvrđen iznos novčane kazne ili periodičnog penala ili odbijanjem zahtjeva za promjenu tih iznosâ;

| (b) | svakom radnjom države članice, koja djeluje na zahtjev Komisije, ili Komisije, kojoj je namjera izvršiti plaćanje novčane kazne ili periodičnog penala. |
| --- | --- |

(b)

svakom radnjom države članice, koja djeluje na zahtjev Komisije, ili Komisije, kojoj je namjera izvršiti plaćanje novčane kazne ili periodičnog penala.

4.   Nakon svakog prekida, rok zastare počinje se računati iznova.

5.   Rok zastare iz stavka 1. za izvršenje novčanih kazni ili periodičnih penala prekida se sve dok:

| (a) | primatelju zahtjeva za objavljivanje podataka traje rok za plaćanje; |
| --- | --- |

(a)

primatelju zahtjeva za objavljivanje podataka traje rok za plaćanje;

| (b) | je izvršenje plaćanja prekinuto sukladno odluci Suda Europske unije. |
| --- | --- |

(b)

je izvršenje plaćanja prekinuto sukladno odluci Suda Europske unije.

POGLAVLJE V.

POSTUPAK U VEZI SA ZLOUPORABOM POTPORE

Članak 20.

Zlouporaba potpore

Ne dovodeći u pitanje članak 28., Komisija može, u slučajevima zlouporabe potpore, pokrenuti službeni istražni postupak u skladu s člankom 4. stavkom 4. U tom slučaju članci 6. do 9., članci 11. i 12., članak 13. stavak 1. i članci 14. do 17. primjenjuju se mutatis mutandis.

POGLAVLJE VI.

POSTUPAK U VEZI S POSTOJEĆIM PROGRAMIMA POTPORA

Članak 21.

Suradnja u skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a

1.   Komisija od dotične države članice dobiva sve potrebne podatke kako bi u suradnji s njom preispitala postojeće programe potpora u skladu s člankom 108. stavkom 1. UFEU-a.

2.   U slučaju kada Komisija smatra da određeni postojeći program potpora nije spojiv ili je prestao biti spojiv s načelima unutarnjeg tržišta, obavještava dotičnu državu članicu o svom preliminarnom stajalištu i pruža joj mogućnost da u roku od mjesec dana dostavi svoje primjedbe. U valjano utemeljenim slučajevima, Komisija može produljiti ovaj rok.

Članak 22.

Prijedlog odgovarajućih mjera

Kada Komisija, u svjetlu podataka koje joj je država članica dostavila na temelju članka 21., zaključi da postojeći program potpore nije spojiv ili je prestao biti spojiv s načelima unutarnjeg tržišta, izdaje preporuku u kojoj se dotičnoj državi članici predlažu odgovarajuće mjere. U preporuci je moguće posebno predložiti:

| (a) | znatnu izmjenu programa potpore; ili |
| --- | --- |

(a)

znatnu izmjenu programa potpore; ili

| (b) | uvođenje postupovnih uvjeta; ili |
| --- | --- |

(b)

uvođenje postupovnih uvjeta; ili

| (c) | ukidanje programa potpore. |
| --- | --- |

(c)

ukidanje programa potpore.

Članak 23.

Pravne posljedice prijedloga za poduzimanje odgovarajućih mjera

1.   U slučaju kada dotična država članica prihvati predložene mjere i o tome obavijesti Komisiju, potonja je taj nalaz dužna evidentirati i o tome obavijestiti državu članicu. Svojim prihvaćanjem država članica se obvezuje na provođenje odgovarajućih mjera.

2.   U slučaju kada dotična država članica ne prihvati predložene mjere, a Komisija, nakon što je razmotrila obrazloženje dotične države članice, još uvijek smatra da su te mjere neophodne, Komisija pokreće postupak na temelju članka 4. stavka 4. U tom slučaju članci 6., 9. i 11. primjenjuju se mutatis mutandis.

POGLAVLJE VII.

ZAINTERESIRANE STRANE

Članak 24.

Prava zainteresiranih strana

1.   Nakon što Komisija donese odluku o pokretanju službenog istražnog postupka, svaka zainteresirana strana može dostaviti primjedbe na temelju članka 6. Svakoj zainteresiranoj strani koja je dostavila takve primjedbe, kao i svakom korisniku pojedinačne potpore, dostavlja se primjerak odluke koju je Komisija donijela na temelju članka 9.

2.   Svaka zainteresirana strana može podnijeti pritužbu kojom obavještava Komisiju o svakom navodnom slučaju nezakonite potpore ili o svakom navodnom slučaju zlouporabe potpore. U tom smislu, zainteresirana strana propisno ispunjava obrazac koji je naveden u provedbenoj odredbi iz članka 33. i navodi sve obvezne podatke koji se u njemu zahtijevaju.

Ako Komisija smatra da se zainteresirana strana ne pridržava obveznih dijelova obrasca za pritužbu ili da činjenice ili pravna pitanja koje je iznijela zainteresirana strana ne predstavljaju dostatne razloge na temelju kojih bi se u prima facie ispitivanju moglo utvrditi postojanje nezakonite potpore ili zlouporabe potpore, o tome obavještava zainteresiranu stranu i poziva je da dostavi primjedbe unutar propisanog razdoblja koje u pravilu ne smije biti dulje od mjesec dana. Ako zainteresirana strana ne iskaže svoja stajališta u propisanom roku, pritužba se smatra povučenom. Komisija obavješćuje dotičnu državu članicu ako se pritužba smatra povučenom.

Komisija podnositelju pritužbe šalje primjerak odluke o slučaju koji se odnosi na predmet pritužbe.

3.   Svakoj se zainteresiranoj strani na njezin zahtjev dostavlja primjerak svake odluke donesene u skladu s člancima 4. i 9., člankom 12. stavkom 3. i člankom 13.

POGLAVLJE VIII.

ISTRAGE GOSPODARSKIH SEKTORA I INSTRUMENATA POTPORE

Članak 25.

Istrage gospodarskih sektora i instrumenata potpore

1.   Kada dostupni podaci potkrepljuju osnovanu sumnju da bi mjere državne potpore u određenom sektoru ili utemeljene na određenom instrumentu potpore mogle značajno ograničiti ili narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu u nekoliko država članica ili da postojeće mjere potpore u određenom sektoru u nekoliko država članica nisu ili su prestale biti spojive s unutarnjim tržištem, Komisija može provesti istragu u nekoliko različitih država članica određenog sektora gospodarstva ili korištenja dotičnog instrumenta potpore. Tijekom tog istraživanja Komisija može od dotičnih država članica i/ili poduzetnika ili udruženja poduzetnika zatražiti da dostave potrebne podatke za primjenu članaka 107. i 108. UFEU-a, vodeći računa o načelu proporcionalnosti.

Komisija navodi razloge za pokretanje istraživanja i za izbor primatelja u svim zahtjevima za dostavljanje podataka poslanim na temelju ovog članka.

Komisija objavljuje izvješće o rezultatima svojeg istraživanja određenih gospodarskih sektora ili instrumenata potpore u raznim državama članicama i poziva dotične države članice te sve poduzetnike ili udruženja poduzetnika da dostave svoje primjedbe.

2.   Podaci dobiveni na temelju sektorskih istraživanja mogu se koristiti u okviru postupaka u skladu s ovom Uredbom.

3.   Članci 5., 7. i 8. ove Uredbe primjenjuju se mutatis mutandis.

POGLAVLJE IX.

PRAĆENJE

Članak 26.

Godišnja izvješća

1.   Države članice podnose Komisiji godišnja izvješća o svim postojećim programima potpora u vezi kojih nisu utvrđene nikakve posebne obveze izvješćivanja na temelju uvjetne odluke donesene u skladu s člankom 9. stavkom 4.

2.   U slučaju kada dotična država članica, unatoč podsjetniku, ne podnese godišnje izvješće, Komisija može postupiti u skladu s člankom 22. vezano uz predmetni program potpore.

Članak 27.

Praćenje na licu mjesta

1.   U slučaju kada Komisija ima ozbiljne sumnje u pogledu pridržavanja odluka o neospornosti, pozitivnih odluka ili uvjetnih odluka donesenih u vezi s pojedinačnom potporom, dotična država članica, nakon što joj je pružena mogućnost za dostavljanje primjedbi, omogućuje Komisiji obavljanje posjeta radi praćenja stanja na licu mjesta.

2.   Radi provjere pridržavanja predmetne odluke, dužnosnici Komisije ovlašteni su:

| (a) | stupiti u sve prostorije i na sva zemljišta dotičnog poduzetnika; |
| --- | --- |

(a)

stupiti u sve prostorije i na sva zemljišta dotičnog poduzetnika;

| (b) | zatražiti usmena objašnjenja na licu mjesta; |
| --- | --- |

(b)

zatražiti usmena objašnjenja na licu mjesta;

| (c) | ispitati knjige i drugu poslovnu evidenciju te uzeti ili zahtijevati preslike. |
| --- | --- |

(c)

ispitati knjige i drugu poslovnu evidenciju te uzeti ili zahtijevati preslike.

Ako je to potrebno, Komisiji mogu pomoći i neovisni stručnjaci.

3.   Komisija obavješćuje dotičnu državu članicu pravodobno i u pisanom obliku o svojoj namjeri obavljanja posjeta radi praćenja stanja na licu mjesta, kao i o identitetu ovlaštenih dužnosnika i stručnjaka. Ako država članica ima valjano utemeljene prigovore u pogledu Komisijinog izbora stručnjaka, stručnjaci se imenuju u dogovoru s državom članicom. Dužnosnici Komisije i stručnjaci ovlašteni za praćenje stanja na licu mjesta predočavaju pismeno ovlaštenje u kojem se točno navodi predmet i svrha posjeta.

4.   Pri obavljanju posjeta radi praćenja stanja mogu biti nazočni i dužnosnici koje ovlasti država članica na čijem se području posjet obavlja.

5.   Komisija državi članici dostavlja primjerak svakog izvješća sastavljenog slijedom posjeta obavljenog s ciljem praćenja stanja.

6.   U slučaju kada se neki poduzetnik protivi obavljanju posjeta koji je Komisija naložila odlukom na temelju ovog članka, dotična država članica dužnosnicima i stručnjacima koje je Komisija ovlastila pruža svu neophodnu pomoć kako bi im omogućila obavljanje posjeta radi praćenja stanja.

Članak 28.

Nepridržavanje odluka i presuda

1.   U slučaju kada se dotična država članica ne pridržava uvjetne ili negativne odluke, a posebno u slučajevima iz članka 16. ove Uredbe, Komisija može izravno uputiti predmet Sudu Europske unije u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a.

2.   Ako Komisija smatra da dotična država članica nije ispoštovala presudu Suda Europske unije, u vezi s dotičnim predmetom, može postupiti u skladu s člankom 260. UFEU-a.

POGLAVLJE X.

SURADNJA S NACIONALNIM SUDOVIMA

Članak 29.

Suradnja s nacionalnim sudovima

1.   Za primjenu članka 107. stavka 1. i članka 108. UFEU-a, sudovi država članica mogu zatražiti od Komisije da im dostavi podatke kojima raspolaže ili svoje mišljenje o pitanjima primjene pravila o državnim potporama.

2.   Ako je potrebno za dosljednu primjenu članka 107. stavka 1. ili članka 108. UFEU-a, Komisija može, na vlastitu inicijativu, podnijeti pisana očitovanja sudovima država članica koji su odgovorni za primjenu pravila o državnim potporama. Ona može, uz dopuštenje dotičnog suda, dati i usmena očitovanja.

Komisija obavješćuje dotičnu državu članicu o svojoj namjeri podnošenja očitovanjâ prije nego što to formalno i učini.

Isključivo u svrhu pripreme svojih očitovanja, Komisija može zatražiti od nadležnog suda države članice da joj dostavi dokumente koji su mu na raspolaganju i koji su potrebni za Komisijinu ocjenu predmeta.

POGLAVLJE XI.

ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 30.

Čuvanje poslovne tajne

Komisija i države članice, njihovi dužnosnici i drugi službenici uključujući i neovisne stručnjake koje je imenovala Komisija, ne smiju otkrivati podatke do kojih su došli putem primjene ove Uredbe, a koji su obuhvaćeni obvezom čuvanja poslovne tajne.

Članak 31.

Primatelj odlukâ

1.   Odluke donesene u skladu s člankom 7. stavkom 7., člankom 8. stavcima 1. i 2. i člankom 9. stavkom 9. upućuju se dotičnom poduzetniku ili udruženju poduzetnika. Komisija dostavlja odluke primatelju bez odlaganja i pruža mu mogućnost da Komisiji priopći koji su podaci, prema njegovu mišljenju, obuhvaćeni obvezom čuvanja poslovne tajne.

2.   Sve druge odluke Komisije donesene u skladu s poglavljima II., III., V., VI. i. IX. upućuju se dotičnoj državi članici. Komisija ih dotičnoj državi članici dostavlja bez odlaganja te daje toj državi članici mogućnost da Komisiji priopći koji su podaci, prema njezinu mišljenju, obuhvaćeni obvezom čuvanja poslovne tajne.

Članak 32.

Objavljivanje odluka

1.   Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje kratku obavijest o odlukama koje je donijela na temelju članka 4. stavaka 2. i 3. i člankom 22., a u vezi s člankom 23. stavkom 1. Kratka obavijest sadrži navod da se primjerak predmetne odluke može dobiti u inačici ili inačicama na izvornom jeziku.

2.   Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje odluke koje je donijela na temelju članka 4. stavka 4., i to u inačici na njihovom izvornom jeziku. U Službenom listu koji se objavljuje na jeziku različitom od izvornog jezika odluke, inačica odluke na izvornom jeziku popraćena je smislenim sažetkom na jeziku dotičnog Službenog lista.

3.   Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje odluke koje donosi na temelju članka 8. stavaka 1. i 2. i članka 9.

4.   U slučajevima u kojima se primjenjuje članak 4. stavak 6. ili članak 10. stavak 2., u Službenom listu Europske unije objavljuje se kratka obavijest.

5.   Vijeće može jednoglasno odlučiti da se odluke donesene na temelju članka 108. stavka 2. trećeg podstavka UFEU-a objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 33.

Provedbene odredbe

Komisija je, djelujući u skladu s postupkom utvrđenim u članku 34., ovlaštena usvajati provedbene odredbe u vezi s:

| (a) | oblikom, sadržajem i drugim pojedinostima prijave; |
| --- | --- |

(a)

oblikom, sadržajem i drugim pojedinostima prijave;

| (b) | oblikom, sadržajem i drugim pojedinostima godišnjih izvješća; |
| --- | --- |

(b)

oblikom, sadržajem i drugim pojedinostima godišnjih izvješća;

| (c) | oblikom, sadržajem i drugim pojedinostima pritužbi podnesenih u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 24. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(c)

oblikom, sadržajem i drugim pojedinostima pritužbi podnesenih u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 24. stavkom 2.;

| (d) | pojedinostima rokova i njihova određivanja; i |
| --- | --- |

(d)

pojedinostima rokova i njihova određivanja; i

| (e) | kamatnom stopom iz članka 16. stavka 2. |
| --- | --- |

(e)

kamatnom stopom iz članka 16. stavka 2.

Članak 34.

Savjetovanje sa Savjetodavim odborom za državne potpore

1.   Prije usvajanja bilo koje provedbene odredbe na temelju članka 33. Komisija se savjetuje sa Savjetodavnim odborom za državne potpore koji je osnovan Uredbom Vijeća (EU) 2015/1588 (4) („Odbor”).

2.   Savjetovanje s Odborom obavlja se na sastanku koji saziva Komisija. Nacrti i dokumenti koje valja ispitati dostavljaju se u prilogu obavijesti o sazivanju sastanka. Sastanak se održava u roku od najmanje dva mjeseca nakon slanja obavijesti o njegovom sazivanju. U žurnim slučajevima, ovaj rok može biti i kraći.

3.   Predstavnik Komisije podnosi Odboru nacrt mjera koje valja poduzeti. Odbor iznosi svoje mišljenje o nacrtu u roku koji u skladu s hitnošću predmeta može odrediti predsjedatelj, a prema potrebi i putem glasovanja.

4.   Mišljenje se unosi u zapisnik. Dodatno, svaka država članica ima pravo zatražiti da se u zapisnik unese i njezino stajalište. Odbor može dati preporuku da se to mišljenje objavi u Službenom listu Europske unije.

5.   Komisija uzima u najvećoj mogućoj mjeri u obzir mišljenje Odbora. Ona ga izvješćuje o načinu na koji je njegovo mišljenje uzela u obzir.

Članak 35.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EZ) br. 659/1999 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu II.

Članak 36.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

F. ETGEN

---

(1)  Mišljenje od 29. travnja 2015. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

2

(3)  Vidjeti Prilog I.

3

(4)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1588 od 13. srpnja 2015. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (vidjeti str. 1. ovog Službenog lista).

4

---

PRILOG I.

Uredba stavljena izvan snage s popisom njezinih uzastopnih izmjena

| Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 | (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.) |
| --- | --- |
| Točka 5. podtočka 6. Priloga II. Aktu o pristupanju iz 2003. | |
| Uredba Vijeća (EZ) br. 1791/2006 | (SL L 363, 20.12.2006., str. 1.) |
| Uredba Vijeća (EU) br. 517/2013 | (SL L 158, 10.6.2013., str. 1.) |
| Uredba Vijeća (EU) br. 734/2013 | (SL L 204, 31.7.2013., str. 15.) |

Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999

(SL L 83, 27.3.1999., str. 1.)

Točka 5. podtočka 6. Priloga II. Aktu o pristupanju iz 2003.

Uredba Vijeća (EZ) br. 1791/2006

(SL L 363, 20.12.2006., str. 1.)

Uredba Vijeća (EU) br. 517/2013

(SL L 158, 10.6.2013., str. 1.)

Uredba Vijeća (EU) br. 734/2013

(SL L 204, 31.7.2013., str. 15.)

---

PRILOG II.

Korelacijska tablica

| Uredba (EZ) br. 659/1999 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članci od 1. do 6. | Članci od 1. do 6. |
| Članak 6.a | Članak 7. |
| Članak 6.b | Članak 8. |
| Članak 7. | Članak 9. |
| Članak 8. | Članak 10. |
| Članak 9. | Članak 11. |
| Članak 10. | Članak 12. |
| Članak 11. stavak 1. | Članak 13. stavak 1. |
| Članak 11. stavak 2., prvi podstavak, uvodna rečenica | Članak 13. stavak 2., prvi podstavak, uvodna rečenica |
| Članak 11. stavak 2., prvi podstavak, prva alineja | Članak 13. stavak 2., prvi podstavak, točka (a) |
| Članak 11. stavak 2., prvi podstavak, druga alineja | Članak 13. stavak 2., prvi podstavak, točka (b) |
| Članak 11. stavak 2., prvi podstavak, treća alineja | Članak 13. stavak 2., prvi podstavak, točka (c) |
| Članak 11. stavak 2., drugi, treći i četvrti podstavak | Članak 13. stavak 2., drugi, treći i četvrti podstavak |
| Članak 12. | Članak 14. |
| Članak 13. | Članak 15. |
| Članak 14. | Članak 16. |
| Članak 15. | Članak 17. |
| Članak 15.a | Članak 18. |
| Članak 15.b | Članak 19. |
| Članak 16. | Članak 20. |
| Članak 17. | Članak 21. |
| Članak 18. | Članak 22. |
| Članak 19. | Članak 23. |
| Članak 20. | Članak 24. |
| Članak 20.a | Članak 25. |
| Članak 21. | Članak 26. |
| Članak 22. | Članak 27. |
| Članak 23. | Članak 28. |
| Članak 23.a | Članak 29. |
| Članak 24. | Članak 30. |
| Članak 25. | Članak 31. |
| Članak 26. stavci 1. i 2. | Članak 32. stavci 1. i 2. |
| Članak 26. stavak 2.a | Članak 32. stavak 3. |
| Članak 26. stavak 3. | Članak 32. stavak 3. |
| Članak 26. stavak 4. | Članak 32. stavak 4. |
| Članak 26. stavak 5. | Članak 32. stavak 5. |
| Članak 27. | Članak 33. |
| Članak 28. | — |
| Članak 29. | Članak 34. |
| — | Članak 35. |
| Članak 30. | Članak 36. |
| — | Prilog I. |
| — | Prilog II. |

Uredba (EZ) br. 659/1999

Ova Uredba

Članci od 1. do 6.

Članci od 1. do 6.

Članak 6.a

Članak 7.

Članak 6.b

Članak 8.

Članak 7.

Članak 9.

Članak 8.

Članak 10.

Članak 9.

Članak 11.

Članak 10.

Članak 12.

Članak 11. stavak 1.

Članak 13. stavak 1.

Članak 11. stavak 2., prvi podstavak, uvodna rečenica

Članak 13. stavak 2., prvi podstavak, uvodna rečenica

Članak 11. stavak 2., prvi podstavak, prva alineja

Članak 13. stavak 2., prvi podstavak, točka (a)

Članak 11. stavak 2., prvi podstavak, druga alineja

Članak 13. stavak 2., prvi podstavak, točka (b)

Članak 11. stavak 2., prvi podstavak, treća alineja

Članak 13. stavak 2., prvi podstavak, točka (c)

Članak 11. stavak 2., drugi, treći i četvrti podstavak

Članak 13. stavak 2., drugi, treći i četvrti podstavak

Članak 12.

Članak 14.

Članak 13.

Članak 15.

Članak 14.

Članak 16.

Članak 15.

Članak 17.

Članak 15.a

Članak 18.

Članak 15.b

Članak 19.

Članak 16.

Članak 20.

Članak 17.

Članak 21.

Članak 18.

Članak 22.

Članak 19.

Članak 23.

Članak 20.

Članak 24.

Članak 20.a

Članak 25.

Članak 21.

Članak 26.

Članak 22.

Članak 27.

Članak 23.

Članak 28.

Članak 23.a

Članak 29.

Članak 24.

Članak 30.

Članak 25.

Članak 31.

Članak 26. stavci 1. i 2.

Članak 32. stavci 1. i 2.

Članak 26. stavak 2.a

Članak 32. stavak 3.

Članak 26. stavak 3.

Članak 32. stavak 3.

Članak 26. stavak 4.

Članak 32. stavak 4.

Članak 26. stavak 5.

Članak 32. stavak 5.

Članak 27.

Članak 33.

Članak 28.

—

Članak 29.

Članak 34.

—

Članak 35.

Članak 30.

Članak 36.

—

Prilog I.

—

Prilog II.

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/30

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1590

оd 18. rujna 2015.

o zabrani ribolova škarpine u grenlandskim vodama u zoni NAFO-a 1F i u grenlandskim vodama u zonama V. i XIV. te međunarodnim vodama područja za očuvanje škarpine za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2015. dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njemu naveden smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

João AGUIAR MACHADO

Glavni direktor za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2015/104 od 19. siječnja 2015. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, o izmjeni Uredbe (EU) br. 43/2014 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 779/2014 (SL L 22, 28.1.2015., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 38/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Njemačka |
| Stok | RED/N1G14P i RED/*5-14P |
| Vrsta | Škarpina (Sebastes spp.) |
| Zona | Grenlandske vode u zoni NAFO-a 1F i grenlandske vode u zonama V. i XIV. te međunarodne vode područja za očuvanje škarpine |
| Datum zabrane | 21.8.2015. |

Br.

38/TQ104

Država članica

Njemačka

Stok

RED/N1G14P i RED/*5-14P

Vrsta

Škarpina (Sebastes spp.)

Zona

Grenlandske vode u zoni NAFO-a 1F i grenlandske vode u zonama V. i XIV. te međunarodne vode područja za očuvanje škarpine

Datum zabrane

21.8.2015.

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/32

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1591

оd 18. rujna 2015.

o zabrani ribolova skuše u zonama VIII.c, IX. i X., vodama Unije u zoni CECAF-a 34.1.1. i zonama VIII.a, VIII.b i VIII.d za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2015. dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njemu naveden smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

João AGUIAR MACHADO

Glavni direktor za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2015/104 od 19. siječnja 2015. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, o izmjeni Uredbe (EU) br. 43/2014 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 779/2014 (SL L 22, 28.1.2015., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 35/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Njemačka |
| Stok | MAC/8C3411 i MAC/*8ABD. |
| Vrsta | Skuša (Scomber scombrus) |
| Zona | VIII.c, IX. i X., vode Unije u zoni CECAF-a 34.1.1. i zone VIII.a, VIII.b i VIII.d |
| Datum zabrane | 21.8.2015. |

Br.

35/TQ104

Država članica

Njemačka

Stok

MAC/8C3411 i MAC/*8ABD.

Vrsta

Skuša (Scomber scombrus)

Zona

VIII.c, IX. i X., vode Unije u zoni CECAF-a 34.1.1. i zone VIII.a, VIII.b i VIII.d

Datum zabrane

21.8.2015.

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/34

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1592

оd 18. rujna 2015.

o zabrani ribolova škarpine u vodama Unije i međunarodnim vodama u zoni V. te međunarodnim vodama u zonama XII. i XIV. za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2015. dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njemu naveden smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

João AGUIAR MACHADO

Glavni direktor za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2015/104 od 19. siječnja 2015. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, o izmjeni Uredbe (EU) br. 43/2014 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 779/2014 (SL L 22, 28.1.2015., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 37/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Njemačka |
| Stok | RED/51214D |
| Vrsta | Škarpina (Sebastes spp.) |
| Zona | Vode Unije i međunarodne vode u zoni V. te međunarodne vode u zonama XII. i XIV. |
| Datum zabrane | 21.8.2015. |

Br.

37/TQ104

Država članica

Njemačka

Stok

RED/51214D

Vrsta

Škarpina (Sebastes spp.)

Zona

Vode Unije i međunarodne vode u zoni V. te međunarodne vode u zonama XII. i XIV.

Datum zabrane

21.8.2015.

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/36

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1593

оd 18. rujna 2015.

o zabrani ribolova ugotice pučinke u vodama Farskih otoka za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2015. dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njemu naveden smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

João AGUIAR MACHADO

Glavni direktor za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2015/104 od 19. siječnja 2015. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, o izmjeni Uredbe (EU) br. 43/2014 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 779/2014 (SL L 22, 28.1.2015., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 36/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Njemačka |
| Stok | WHB/2A4AXF |
| Vrsta | Ugotica pučinka (Micromesistius poutassou) |
| Zona | Vode Farskih otoka |
| Datum zabrane | 21.8.2015. |

Br.

36/TQ104

Država članica

Njemačka

Stok

WHB/2A4AXF

Vrsta

Ugotica pučinka (Micromesistius poutassou)

Zona

Vode Farskih otoka

Datum zabrane

21.8.2015.

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/38

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1594

оd 21. rujna 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Rocamadour (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Rocamadour”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 38/1999 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 939/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Rocamadour”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 38/1999 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 939/2008 (3).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Rocamadour” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 38/1999 od 8. siječnja 1999. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu određenih naziva u „Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla” kako je predviđeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2081/92 o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 5, 9.1.1999., str. 62.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 939/2008 od 24. rujna 2008. o odobrenju izmjena koje nisu manje u specifikaciji za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Rocamadour (ZOI)) (SL L 257, 25.9.2008., str. 12.).

3

(4)  SL C 145, 1.5.2015., str. 15.

4

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/39

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1595

оd 21. rujna 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Zgornjesavinjski želodec (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Slovenije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla„Zgornjesavinjski želodec”, registriranu u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1154/2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Slovenije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla„Zgornjesavinjski želodec”, registriranu u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1154/2011 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Zgornjesavinjski želodec” (ZOZP).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1154/2011 od 10. studenoga 2011. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Zgornjesavinjski želodec (ZOZP)) (SL L 296, 15.11.2011., str. 14.).

2

(3)  SL C 145, 1.5.2015., str. 22.

3

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/40

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1596

оd 21. rujna 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Montes de Toledo (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Španjolske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Montes de Toledo”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1187/2000 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 593/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Španjolske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Montes de Toledo”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1187/2000 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 593/2010 (3).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Montes de Toledo” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1187/2000 od 5. lipnja 2000. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu određenih naziva u „Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla” kako je predviđeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2081/92 o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 133, 6.6.2000., str. 19.).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 593/2010 od 6. srpnja 2010. o odobrenju izmjena specifikacije koje nisu manje za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Montes de Toledo (ZOI)) (SL L 172, 7.7.2010., str. 1.).

3

(4)  SL C 147, 5.5.2015., str. 16.

4

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/41

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1597

оd 23. rujna 2015.

o odstupanju od Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 u pogledu krajnjeg roka za plaćanje prvog obroka predujma koji treba platiti organizacijama korisnicama u Grčkoj u vezi s programima rada u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina za 2015. godinu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 31. točku (b),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 7. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 611/2014 (2), prvo trogodišnje razdoblje za programe rada za potporu u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina iz članka 29. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 započelo je 1. travnja 2015. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 7. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 611/2014 (2), prvo trogodišnje razdoblje za programe rada za potporu u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina iz članka 29. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 započelo je 1. travnja 2015.

| (2) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 615/2014 (3), države članice trebaju do 31. svibnja 2015. platiti prvi obrok predujma organizacijama korisnicama u vezi s prvom godinom provedbe odobrenih programâ rada. Kako je navedeno u članku 4. stavku 1. te Uredbe, takvi predujmovi podliježu polaganju sredstva osiguranja od strane organizacije korisnice. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 615/2014 (3), države članice trebaju do 31. svibnja 2015. platiti prvi obrok predujma organizacijama korisnicama u vezi s prvom godinom provedbe odobrenih programâ rada. Kako je navedeno u članku 4. stavku 1. te Uredbe, takvi predujmovi podliježu polaganju sredstva osiguranja od strane organizacije korisnice.

| (3) | U Grčkoj su zbog prevladavajućih gospodarskih i bankarskih uvjeta određeni odobreni programi rada stavljeni na mirovanje s obzirom na to da njihove organizacije korisnice nisu bile u mogućnosti pravovremeno položiti tražena sredstva osiguranja. Stoga im Grčka do 31. svibnja 2015. nije mogla platiti prvi obrok. |
| --- | --- |

(3)

U Grčkoj su zbog prevladavajućih gospodarskih i bankarskih uvjeta određeni odobreni programi rada stavljeni na mirovanje s obzirom na to da njihove organizacije korisnice nisu bile u mogućnosti pravovremeno položiti tražena sredstva osiguranja. Stoga im Grčka do 31. svibnja 2015. nije mogla platiti prvi obrok.

| (4) | S obzirom na tu situaciju i kako bi se omogućila provedba svih odobrenih programa rada, potrebno je predvidjeti odstupanje od članka 3. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 da bi se Grčkoj omogućilo plaćanje odgovarajućeg prvog obroka do 15. listopada 2015. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na tu situaciju i kako bi se omogućila provedba svih odobrenih programa rada, potrebno je predvidjeti odstupanje od članka 3. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 da bi se Grčkoj omogućilo plaćanje odgovarajućeg prvog obroka do 15. listopada 2015.

| (5) | Kako bi se postigla brza provedba, ova Uredba trebala bi se primjenjivati od sljedećeg dana od dana objave. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se postigla brza provedba, ova Uredba trebala bi se primjenjivati od sljedećeg dana od dana objave.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Za Grčku i za godinu 2015. krajnji rok iz prve rečenice članka 3. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 jest 15. listopada 2015.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 611/2014 оd 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o programima potpore sektoru maslinova ulja i stolnih maslina (SL L 168, 7.6.2014., str. 55.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 615/2014 оd 6. lipnja 2014. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu programâ rada za potpore sektoru maslinova ulja i stolnih maslina (SL L 168, 7.6.2014., str. 95.).

3

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/43

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1598

оd 23. rujna 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 147,9 |
| MK | 49,2 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0707 00 05 | AR | 98,4 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 117,8 |
| 0709 93 10 | TR | 138,3 |
| ZZ | 138,3 |
| 0805 50 10 | AG | 150,3 |
| AR | 138,6 |
| BO | 138,3 |
| CL | 99,5 |
| UY | 105,9 |
| ZA | 133,3 |
| ZZ | 127,7 |
| 0806 10 10 | EG | 179,9 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 70,7 |
| CL | 187,0 |
| NZ | 131,4 |
| US | 113,3 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 88,2 |
| CL | 148,3 |
| CN | 96,7 |
| TR | 120,6 |
| ZA | 106,4 |
| ZZ | 112,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 84,1 |
| TR | 150,0 |
| ZZ | 117,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,0 |
| MK | 53,5 |
| XS | 61,9 |
| ZZ | 57,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

147,9

MK

49,2

TR

81,7

ZZ

92,9

0707 00 05

AR

98,4

TR

137,2

ZZ

117,8

0709 93 10

TR

138,3

ZZ

138,3

0805 50 10

AG

150,3

AR

138,6

BO

138,3

CL

99,5

UY

105,9

ZA

133,3

ZZ

127,7

0806 10 10

EG

179,9

TR

121,8

ZZ

150,9

0808 10 80

AR

104,4

BR

70,7

CL

187,0

NZ

131,4

US

113,3

ZA

143,5

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

88,2

CL

148,3

CN

96,7

TR

120,6

ZA

106,4

ZZ

112,0

0809 30 10, 0809 30 90

MK

84,1

TR

150,0

ZZ

117,1

0809 40 05

BA

56,0

MK

53,5

XS

61,9

ZZ

57,1

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/45

---

UREDBA (EU) 2015/1599 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 10. rujna 2015.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 1333/2014 o statistici tržišta novca (ESB/2015/30)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 6. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/48) (2) zahtijeva dostavljanje statističkih podataka od strane izvještajnih jedinica kako bi Europski sustav središnjih banaka u izvršavanju svojih zadaća mogao izraditi statistiku o transakcijama na tržištu novca. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/48) (2) zahtijeva dostavljanje statističkih podataka od strane izvještajnih jedinica kako bi Europski sustav središnjih banaka u izvršavanju svojih zadaća mogao izraditi statistiku o transakcijama na tržištu novca.

| (2) | Skup izvještajnih uputa koje utvrđuju iscrpne parametre za dostavljanje statističkih podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) izdat će se nacionalnim središnjim bankama. Budući da izvještajne upute preciziraju niz bitnih uvjeta koji se pojavljuju u toj Uredbi, potrebno je, dosljednosti radi, unijeti te izmjene. |
| --- | --- |

(2)

Skup izvještajnih uputa koje utvrđuju iscrpne parametre za dostavljanje statističkih podataka u skladu s Uredbom (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) izdat će se nacionalnim središnjim bankama. Budući da izvještajne upute preciziraju niz bitnih uvjeta koji se pojavljuju u toj Uredbi, potrebno je, dosljednosti radi, unijeti te izmjene.

| (3) | Uredbu (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene

1.   Prilog I. Uredbi (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) zamjenjuje se Prilogom I. ovoj Uredbi.

2.   Prilozi II. i III. Uredbi (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) mijenjaju se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Završne odredbe

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i neposredno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 10. rujna 2015.

Upravno vijeće ESB-a

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke od 26. studenoga 2014. o statistici tržišta novca (ESB/2014/48) (SL L 359, 16.12.2014., str. 97.).

2

---

PRILOG I.

„PRILOG I.

Izvještajna shema za statistiku tržišta novca koja se odnosi na osigurane transakcije

DIO 1.

VRSTA INSTRUMENATA

Izvještajne jedinice izvještavaju Europsku središnju banku (ESB) ili odgovarajuću nacionalnu središnju banku (NSB) o svim repo ugovorima i poslovima sklopljenim na temelju tih repo ugovora i poslova, uključujući trostrane repo poslove nominirane u eurima s dospijećem do i uključujući jednu godinu (određene kao transakcije s datumom dospijeća ne duljim od 397 dana nakon datuma namire) između izvještajne jedinice i drugih monetarnih financijskih institucija, ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, opće države ili središnjih banaka za potrebe ulaganja kao i s nefinancijskim društvima razvrstanim kao ‚veleprodajnim’ prema okviru koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III.

DIO 2.

VRSTA PODATAKA

1.   Vrsta podataka utemeljenih na transakcijama
   (1)
  koji se trebaju dostaviti za svaku transakciju

| Polje | Opis podataka | Alternativna mogućnost izvješćivanja (ako postoji) i drugi elementi |
| --- | --- | --- |
| Transaction identifier (Identifikator transakcije) | Interni jedinstveni identifikator transakcije koji koristi izvještajna jedinica za svaku transakciju. | Identifikator transakcije je jedinstven za svaku transakciju o kojoj se izvješćuje na određeni izvještajni datum za bilo koji segment tržišta novca. |
| Reporting date (Izvještajni datum) | Datum kada se podaci dostavljaju ESB-u ili NSB-u. | |
| Electronic time stamp (Elektronički vremenski žig) | Vrijeme kada je transakcija zaključena ili proknjižena. | |
| Counterparty code (Oznaka protustranke) | Identifikacijska oznaka koja se koristi radi prepoznavanja protustranke izvještajne jedinice za transakciju koja se iskazuje. | Kada su transakcije zaključene putem središnje klirinške protustranke, mora se dostaviti jedinstveni identifikator pravnih osoba (LEI) središnje klirinške protustranke.
  Kada se transakcije poduzimaju s nefinancijskim društvima, ostalim financijskim posrednicima, osiguravajućim društvima, mirovinskim fondovima, općom državom i središnjim bankama i za bilo koju drugu transakciju o kojoj se izvješćuje za koju nije dostavljen LEI druge ugovorne strane, mora se dostaviti razred druge ugovorne strane. |
| Counterparty code ID (Identifikator oznake protustranke) | Atribut koji određuje vrstu individualne oznake protustranke koja se prenosi. | Treba se koristiti u svim okolnostima. Osigurat će se pojedinačna oznaka protustranke. |
| Counterparty location (Mjesto gdje se protustranka nalazi) | Oznaka zemlje Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) za zemlju u kojoj je protustranka osnovana. | Obvezna ako nije osigurana pojedinačna oznaka protustranke. U suprotnom, neobavezna. |
| Transaction nominal amount (Nominalni iznos transakcije) | Iznos koji je prvotno uzet u zajam ili koji je prvotno pozajmljen. | |
| Collateral nominal amount (Nominalni iznos kolaterala) | Nominalni iznos vrijednosnog papira koji je založen kao kolateral. | Osim za trostrani repo i bilo koje druge transakcije u kojima založeni vrijednosni papir nije utvrđen putem jedinstvenog međunarodnog identifikacijskog broja vrijednosnih papira (ISIN). |
| Trade date (Datum trgovanja) | Datum kada stranke sklapaju financijsku transakciju. | |
| Settlement date (Datum namire) | Datum kupnje, tj. datum kada dospijeva plaćanje gotovine od strane zajmodavca zajmoprimcu, a zajmoprimac treba prenijeti vrijednosni papir zajmodavcu. | U slučaju repo transakcija na otvorenoj osnovi, to je datum kada je obnavljanje izvršeno (iako nije došlo do razmjene gotovine). |
| Maturity date (Datum dospijeća) | Datum ponovne kupnje, tj. datum kada dospijeva otplata gotovine od strane zajmoprimca zajmodavcu. | U slučaju repo transakcija na otvorenoj osnovi, to je datum kada treba otplatiti dugovanu glavnicu i kamate ako transakcija nije nadalje obnovljena. |
| Transaction sign (Oznaka transakcije) | Pozajmljivanje gotovine u slučaju repo ugovora ili davanje gotovine u zajam u slučaju obratnih repo ugovora. | |
| ISIN of the collateral (Oznaka ISIN za kolateral) | Oznaka ISIN dodijeljena vrijednosnim papirima izdanim na financijskim tržištima, koji se sastoji od 12 alfanumeričkih znakova, kojim se jednoznačno određuje vrijednosni papir (kako je utvrđeno normom ISO 6166). | Dostavlja se, s iznimkom određenih vrsta kolaterala. |
| Collateral type (Vrsta kolaterala) | Radi utvrđivanja kategorije imovine založene kao kolateral kada nije dostavljena pojedinačna ISIN oznaka. | Dostavljaju se u svim slučajevima gdje nije dostavljena pojedinačna ISIN oznaka. |
| Collateral Issuer Sector (Sektor izdavatelja kolaterala) | Radi utvrđivanja sektora izdavatelja kolaterala kada nije dostavljena pojedinačna ISIN oznaka. | Dostavljaju se kada nije dostavljena pojedinačna ISIN oznaka. |
| Special collateral flag (Poseban identifikator kolaterala) | Radi utvrđivanja svih repo poslova koji se provode uz kolateral i onih koji se provode uz poseban kolateral. Neobavezno polje koje se dostavlja samo ako je provedivo za izvještajnu jedinicu. | Izvještavanje za ovo polje je neobavezno. |
| Deal rate (Stopa transakcije) | Kamatna stopa izražena u skladu s konvencijom ACT/360 novčanog tržišta po kojoj je repo ugovor sklopljen i po kojoj se posuđena gotovina plaća. | |
| Collateral haircut (Korektivni faktor za kolateral) | Mjera kontrole rizika koja se primjenjuje na temeljni kolateral pri čemu se vrijednost temeljnog kolaterala računa kao tržišna vrijednost imovine, umanjena za određeni postotak (korektivni faktor). Za potrebe izvješćivanja, korektivni faktor kolaterala izračunava se kao 100 umanjeno za prosjek između gotovine koja je pozajmljena/gotovine uzete u zajam i tržišne vrijednosti uključujući obračunate kamate založenog kolaterala. | Izvješćivanje za ovo polje zahtijeva se samo za pojedinačne kolateralne transakcije. |
| Counterparty code of the tri-party agent (Oznaka protustranke za agenta treću stranu) | Identifikacijska oznaka protustranke za agenta treću stranu. | Izvješćivanje se obavlja za trostrane repo ugovore. |
| Tri-party agent code ID (Identifikator oznake agenta treće strane) | Atribut koji određuje vrstu pojedinačne oznake agenta treće strane koja se prenosi. | Upotrebljava se u svim okolnostima gdje nije dostavljena pojedinačna oznaka agenta treće strane. |

Polje

Opis podataka

Alternativna mogućnost izvješćivanja (ako postoji) i drugi elementi

Transaction identifier (Identifikator transakcije)

Interni jedinstveni identifikator transakcije koji koristi izvještajna jedinica za svaku transakciju.

Identifikator transakcije je jedinstven za svaku transakciju o kojoj se izvješćuje na određeni izvještajni datum za bilo koji segment tržišta novca.

Reporting date (Izvještajni datum)

Datum kada se podaci dostavljaju ESB-u ili NSB-u.

Electronic time stamp (Elektronički vremenski žig)

Vrijeme kada je transakcija zaključena ili proknjižena.

Counterparty code (Oznaka protustranke)

Identifikacijska oznaka koja se koristi radi prepoznavanja protustranke izvještajne jedinice za transakciju koja se iskazuje.

Kada su transakcije zaključene putem središnje klirinške protustranke, mora se dostaviti jedinstveni identifikator pravnih osoba (LEI) središnje klirinške protustranke.

Kada se transakcije poduzimaju s nefinancijskim društvima, ostalim financijskim posrednicima, osiguravajućim društvima, mirovinskim fondovima, općom državom i središnjim bankama i za bilo koju drugu transakciju o kojoj se izvješćuje za koju nije dostavljen LEI druge ugovorne strane, mora se dostaviti razred druge ugovorne strane.

Counterparty code ID (Identifikator oznake protustranke)

Atribut koji određuje vrstu individualne oznake protustranke koja se prenosi.

Treba se koristiti u svim okolnostima. Osigurat će se pojedinačna oznaka protustranke.

Counterparty location (Mjesto gdje se protustranka nalazi)

Oznaka zemlje Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) za zemlju u kojoj je protustranka osnovana.

Obvezna ako nije osigurana pojedinačna oznaka protustranke. U suprotnom, neobavezna.

Transaction nominal amount (Nominalni iznos transakcije)

Iznos koji je prvotno uzet u zajam ili koji je prvotno pozajmljen.

Collateral nominal amount (Nominalni iznos kolaterala)

Nominalni iznos vrijednosnog papira koji je založen kao kolateral.

Osim za trostrani repo i bilo koje druge transakcije u kojima založeni vrijednosni papir nije utvrđen putem jedinstvenog međunarodnog identifikacijskog broja vrijednosnih papira (ISIN).

Trade date (Datum trgovanja)

Datum kada stranke sklapaju financijsku transakciju.

Settlement date (Datum namire)

Datum kupnje, tj. datum kada dospijeva plaćanje gotovine od strane zajmodavca zajmoprimcu, a zajmoprimac treba prenijeti vrijednosni papir zajmodavcu.

U slučaju repo transakcija na otvorenoj osnovi, to je datum kada je obnavljanje izvršeno (iako nije došlo do razmjene gotovine).

Maturity date (Datum dospijeća)

Datum ponovne kupnje, tj. datum kada dospijeva otplata gotovine od strane zajmoprimca zajmodavcu.

U slučaju repo transakcija na otvorenoj osnovi, to je datum kada treba otplatiti dugovanu glavnicu i kamate ako transakcija nije nadalje obnovljena.

Transaction sign (Oznaka transakcije)

Pozajmljivanje gotovine u slučaju repo ugovora ili davanje gotovine u zajam u slučaju obratnih repo ugovora.

ISIN of the collateral (Oznaka ISIN za kolateral)

Oznaka ISIN dodijeljena vrijednosnim papirima izdanim na financijskim tržištima, koji se sastoji od 12 alfanumeričkih znakova, kojim se jednoznačno određuje vrijednosni papir (kako je utvrđeno normom ISO 6166).

Dostavlja se, s iznimkom određenih vrsta kolaterala.

Collateral type (Vrsta kolaterala)

Radi utvrđivanja kategorije imovine založene kao kolateral kada nije dostavljena pojedinačna ISIN oznaka.

Dostavljaju se u svim slučajevima gdje nije dostavljena pojedinačna ISIN oznaka.

Collateral Issuer Sector (Sektor izdavatelja kolaterala)

Radi utvrđivanja sektora izdavatelja kolaterala kada nije dostavljena pojedinačna ISIN oznaka.

Dostavljaju se kada nije dostavljena pojedinačna ISIN oznaka.

Special collateral flag (Poseban identifikator kolaterala)

Radi utvrđivanja svih repo poslova koji se provode uz kolateral i onih koji se provode uz poseban kolateral. Neobavezno polje koje se dostavlja samo ako je provedivo za izvještajnu jedinicu.

Izvještavanje za ovo polje je neobavezno.

Deal rate (Stopa transakcije)

Kamatna stopa izražena u skladu s konvencijom ACT/360 novčanog tržišta po kojoj je repo ugovor sklopljen i po kojoj se posuđena gotovina plaća.

Collateral haircut (Korektivni faktor za kolateral)

Mjera kontrole rizika koja se primjenjuje na temeljni kolateral pri čemu se vrijednost temeljnog kolaterala računa kao tržišna vrijednost imovine, umanjena za određeni postotak (korektivni faktor). Za potrebe izvješćivanja, korektivni faktor kolaterala izračunava se kao 100 umanjeno za prosjek između gotovine koja je pozajmljena/gotovine uzete u zajam i tržišne vrijednosti uključujući obračunate kamate založenog kolaterala.

Izvješćivanje za ovo polje zahtijeva se samo za pojedinačne kolateralne transakcije.

Counterparty code of the tri-party agent (Oznaka protustranke za agenta treću stranu)

Identifikacijska oznaka protustranke za agenta treću stranu.

Izvješćivanje se obavlja za trostrane repo ugovore.

Tri-party agent code ID (Identifikator oznake agenta treće strane)

Atribut koji određuje vrstu pojedinačne oznake agenta treće strane koja se prenosi.

Upotrebljava se u svim okolnostima gdje nije dostavljena pojedinačna oznaka agenta treće strane.

2.   Prag značajnosti

O transakcijama poduzetim s nefinancijskim društvima trebalo bi se izvještavati samo kada se poduzimaju s nefinancijskim društvima razvrstanim kao veleprodajnim na temelju Okvira koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III (2).

3.   Iznimke

Transakcije unutar grupe ne iskazuju se.”

---

(1)  Standardi elektroničkog izvještavanja i tehničke specifikacije za podatke posebno su utvrđeni. Dostupno na internetskoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu.

1

(2)  Vidjeti ‚Basel III: Alati za praćenje koeficijenta likvidnosne pokrivenosti i likvidnosnog rizika’, Bazelski odbor za nadzor banaka, siječanj 2013., str. 23.–27., dostupno na mrežnoj stranici Banke za međunarodne namire: www.bis.org.

2

---

PRILOG II.

Prilozi II. i III. Uredbi (EU) br. 1333/2014 (ESB/2014/48) mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | U Prilogu II., dio 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „DIO 1.

  VRSTA INSTRUMENATA









  1. | Izvještajne jedinice izvještavaju Europsku središnju banku (ESB) ili odgovarajuću nacionalnu središnju banku (NSB) o:






  (a) | svim zajmovima gdje se koriste instrumenti određeni u donjoj tablici, nominirani u eurima s dospijećem do i uključujući jednu godinu (određene kao transakcije s datumom dospijeća ne duljim od 397 dana nakon datuma namire), koje je izvještajna jedinica uzela od drugih monetarnih financijskih institucija, ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, opće države ili središnjih banaka u svrhe ulaganja kao i od nefinancijskih društava razvrstanih kao ‚veleprodajnih’ prema okviru koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

U Prilogu II., dio 1. zamjenjuje se sljedećim:

„DIO 1.

VRSTA INSTRUMENATA

1.

Izvještajne jedinice izvještavaju Europsku središnju banku (ESB) ili odgovarajuću nacionalnu središnju banku (NSB) o:

(a)

svim zajmovima gdje se koriste instrumenti određeni u donjoj tablici, nominirani u eurima s dospijećem do i uključujući jednu godinu (određene kao transakcije s datumom dospijeća ne duljim od 397 dana nakon datuma namire), koje je izvještajna jedinica uzela od drugih monetarnih financijskih institucija, ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, opće države ili središnjih banaka u svrhe ulaganja kao i od nefinancijskih društava razvrstanih kao ‚veleprodajnih’ prema okviru koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III;

| (b) | svim pozajmljivanjima drugim kreditnim institucijama s dospijećem do i uključujući jednu godinu (određene kao transakcije s datumom dospijeća ne duljim od 397 dana nakon datuma namire) putem neosiguranih depozita ili depozitnih računa po viđenju ili putem kupnje komercijalnih zapisa, potvrda o depozitu, obveznica s promjenjivom kamatnom stopom i drugih dužničkih vrijednosnih papira s rokom dospijeća do jedne godine, od kreditnih institucija koje su ih izdale. |
| --- | --- |

(b)

svim pozajmljivanjima drugim kreditnim institucijama s dospijećem do i uključujući jednu godinu (određene kao transakcije s datumom dospijeća ne duljim od 397 dana nakon datuma namire) putem neosiguranih depozita ili depozitnih računa po viđenju ili putem kupnje komercijalnih zapisa, potvrda o depozitu, obveznica s promjenjivom kamatnom stopom i drugih dužničkih vrijednosnih papira s rokom dospijeća do jedne godine, od kreditnih institucija koje su ih izdale.

| 2. | U donjoj tablici prikazuje se detaljan standardni opis kategorija instrumenata za transakcije o kojima izvještajne jedinice izvještavaju ESB. U slučaju da izvještajne jedinice moraju izvješćivati svoj NSB o transakcijama, odgovarajući NSB trebao bi prenijeti ove opise kategorija instrumenata na nacionalnoj razini u skladu s ovom Uredbom.






  Vrsta instrumenta | Opis |
| --- | --- | --- |
| Deposits (Depoziti) | Neosigurani depoziti koji nose kamate (uključujući depozitne račune po viđenju, ali isključujući tekuće račune) koji su ili iskupivi s otkaznim rokom ili s dospijećem od najviše godinu dana, a koje je izvještajna jedinica preuzela (uzela u zajam) ili plasirala. |
| Call accounts (Depozitni računi po viđenju) | Gotovinski računi s dnevnim promjenama u odnosu na primjenjive kamatne stope, koji dovode do plaćanja kamata ili izračuna u redovitim razmacima i s rokom za podizanje novca. |
| Certificate of deposit (Certifikat o depozitu) | Oročeni dužnički instrument izdan od strane monetarne financijske institucije koji imatelju daje pravo na posebnu nepromjenjivu kamatnu stopu s određenim fiksnim rokom dospijeća do jedne godine. |
| Commercial paper (Komercijalni zapis) | Dužnički instrument koji je neosiguran ili osiguran kolateralom koji je osigurao izdavatelj, s dospijećem od najviše godinu dana, a koji ne nosi kamatu ili je diskontiran. |
| Floating rate note (Obveznica s promjenjivom kamatnom stopom) | Dužnički instrument za koji se periodična kamatna plaćanja izračunavaju na temelju vrijednosti, tj. putem utvrđivanja temeljne referentne stope kao što je EURIBOR na unaprijed određene datume, poznati kao datumi fiksiranja kamata, s dospijećem od najviše godinu dana. |
| Other short-term debt securities (Drugi kratkoročni dužnički vrijednosni papiri) | Vrijednosni papiri osim udjela koje su izdale izvještajne jedinice i koji su obično prenosivi instrumenti kojima se trguje na sekundarnim tržištima ili je moguć njihov prijeboj na tržištu, te koji imatelju ne osiguravaju nikakva vlasnička prava nad institucijom izdavateljem. Ova stavka uključuje:






  (a) | vrijednosne papire koji imatelju daju bezuvjetno pravo na fiksni ili ugovorno utvrđeni prihod u obliku kuponskih isplata i/ili utvrđeni fiksni iznos na određeni datum (ili datume) ili počevši od datuma određenog u vrijeme izdavanja; |

2.

U donjoj tablici prikazuje se detaljan standardni opis kategorija instrumenata za transakcije o kojima izvještajne jedinice izvještavaju ESB. U slučaju da izvještajne jedinice moraju izvješćivati svoj NSB o transakcijama, odgovarajući NSB trebao bi prenijeti ove opise kategorija instrumenata na nacionalnoj razini u skladu s ovom Uredbom.

Vrsta instrumenta

Opis

Deposits (Depoziti)

Neosigurani depoziti koji nose kamate (uključujući depozitne račune po viđenju, ali isključujući tekuće račune) koji su ili iskupivi s otkaznim rokom ili s dospijećem od najviše godinu dana, a koje je izvještajna jedinica preuzela (uzela u zajam) ili plasirala.

Call accounts (Depozitni računi po viđenju)

Gotovinski računi s dnevnim promjenama u odnosu na primjenjive kamatne stope, koji dovode do plaćanja kamata ili izračuna u redovitim razmacima i s rokom za podizanje novca.

Certificate of deposit (Certifikat o depozitu)

Oročeni dužnički instrument izdan od strane monetarne financijske institucije koji imatelju daje pravo na posebnu nepromjenjivu kamatnu stopu s određenim fiksnim rokom dospijeća do jedne godine.

Commercial paper (Komercijalni zapis)

Dužnički instrument koji je neosiguran ili osiguran kolateralom koji je osigurao izdavatelj, s dospijećem od najviše godinu dana, a koji ne nosi kamatu ili je diskontiran.

Floating rate note (Obveznica s promjenjivom kamatnom stopom)

Dužnički instrument za koji se periodična kamatna plaćanja izračunavaju na temelju vrijednosti, tj. putem utvrđivanja temeljne referentne stope kao što je EURIBOR na unaprijed određene datume, poznati kao datumi fiksiranja kamata, s dospijećem od najviše godinu dana.

Other short-term debt securities (Drugi kratkoročni dužnički vrijednosni papiri)

Vrijednosni papiri osim udjela koje su izdale izvještajne jedinice i koji su obično prenosivi instrumenti kojima se trguje na sekundarnim tržištima ili je moguć njihov prijeboj na tržištu, te koji imatelju ne osiguravaju nikakva vlasnička prava nad institucijom izdavateljem. Ova stavka uključuje:

(a)

vrijednosne papire koji imatelju daju bezuvjetno pravo na fiksni ili ugovorno utvrđeni prihod u obliku kuponskih isplata i/ili utvrđeni fiksni iznos na određeni datum (ili datume) ili počevši od datuma određenog u vrijeme izdavanja;

| (b) | neprenosive instrumente koje izdaju izvještajne jedinice, koji naknadno postaju prenosivi, a razvrstani su kao ‚dužnički vrijednosni papiri’.” |
| --- | --- |

(b)

neprenosive instrumente koje izdaju izvještajne jedinice, koji naknadno postaju prenosivi, a razvrstani su kao ‚dužnički vrijednosni papiri’.”

| 2. | U Prilogu III., dio 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „DIO 1.

  VRSTA INSTRUMENATA

  Izvještajne jedinice izvještavaju Europsku središnju banku (ESB) ili odgovarajuću nacionalnu središnju banku (NSB) o:






  (a) | svim valutnim ugovorima o razmjeni u kojima se promptno kupuje/prodaje euro u zamjenu za stranu valutu i ponovno prodaje ili ponovno kupuje na budući datum po prethodno dogovorenom deviznom terminskom tečaju s dospijećem do i uključujući jednu godinu (određene kao transakcije s datumom dospijeća ne duljim od 397 dana nakon datuma namire promptnog dijela transakcije valutne razmjene) između izvještajne jedinice i drugih monetarnih financijskih institucija, ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, opće države ili središnjih banaka u svrhe ulaganja kao i s nefinancijskim društvima razvrstanim kao ‚veleprodajnim’ prema okviru koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III; |
| --- | --- | --- |

2.

U Prilogu III., dio 1. zamjenjuje se sljedećim:

„DIO 1.

VRSTA INSTRUMENATA

Izvještajne jedinice izvještavaju Europsku središnju banku (ESB) ili odgovarajuću nacionalnu središnju banku (NSB) o:

(a)

svim valutnim ugovorima o razmjeni u kojima se promptno kupuje/prodaje euro u zamjenu za stranu valutu i ponovno prodaje ili ponovno kupuje na budući datum po prethodno dogovorenom deviznom terminskom tečaju s dospijećem do i uključujući jednu godinu (određene kao transakcije s datumom dospijeća ne duljim od 397 dana nakon datuma namire promptnog dijela transakcije valutne razmjene) između izvještajne jedinice i drugih monetarnih financijskih institucija, ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, opće države ili središnjih banaka u svrhe ulaganja kao i s nefinancijskim društvima razvrstanim kao ‚veleprodajnim’ prema okviru koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III;

| (b) | transakcijama o prekonoćnim kamatnim ugovorima o razmjeni nominiranim u eurima između izvještajne jedinice i drugih monetarnih financijskih institucija, ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, opće države ili središnjih banaka u svrhe ulaganja kao i s nefinancijskim društvima razvrstanim kao ‚veleprodajnim’ prema okviru koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III.” |
| --- | --- |

(b)

transakcijama o prekonoćnim kamatnim ugovorima o razmjeni nominiranim u eurima između izvještajne jedinice i drugih monetarnih financijskih institucija, ostalih financijskih posrednika, osiguravajućih društava, mirovinskih fondova, opće države ili središnjih banaka u svrhe ulaganja kao i s nefinancijskim društvima razvrstanim kao ‚veleprodajnim’ prema okviru koeficijenta likvidnosne pokrivenosti Basel III.”

| 3. | U Prilogu III., tablica u stavku 1. dijela 2. zamjenjuje se sljedećim:







  „Polje | Opis podataka | Alternativna mogućnost izvješćivanja (ako postoji) i drugi elementi |
| --- | --- | --- | --- |
| Transaction identifier (Identifikator transakcije) | Interni jedinstveni identifikator transakcije koji koristi izvještajna jedinica za svaku transakciju. | Identifikator transakcije je jedinstven za svaku transakciju o kojoj se izvješćuje na određeni izvještajni datum za bilo koji segment tržišta novca. |
| Reporting date (Izvještajni datum) | Datum kada se podaci dostavljaju ESB-u ili NSB-u. | |
| Electronic time stamp (Elektronički vremenski žig) | Vrijeme kada je transakcija zaključena ili proknjižena. | |
| Counterparty code (Oznaka protustranke) | Identifikacijska oznaka koja se koristi radi prepoznavanja protustranke izvještajne jedinice za transakciju koja se iskazuje. | Kada su transakcije zaključene putem središnje klirinške protustranke, mora se dostaviti jedinstveni identifikator pravnih osoba (LEI) središnje klirinške protustranke.
  Kada se transakcije poduzimaju s nefinancijskim društvima, ostalim financijskim posrednicima, osiguravajućim društvima, mirovinskim fondovima, općom državom i središnjim bankama i za bilo koju drugu transakciju o kojoj se izvješćuje za koju nije dostavljen LEI druge ugovorne strane, mora se dostaviti razred druge ugovorne strane. |
| Counterparty code ID (Identifikator oznake protustranke) | Atribut koji određuje vrstu individualne oznake protustranke koja se prenosi. | Treba se koristiti u svim okolnostima. Osigurat će se pojedinačna oznaka protustranke. |
| Counterparty location (Mjesto gdje se protustranka nalazi) | Oznaka zemlje Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) za zemlju u kojoj je protustranka osnovana. | Obvezna ako nije osigurana pojedinačna oznaka protustranke. U suprotnom, neobavezna. |
| Trade date (Datum trgovanja) | Datum kada stranke sklope financijsku transakciju. | |
| Spot value date (Datum namire u promptnom trgovanju) | Datum kada jedna strana prodaje drugoj određeni iznos određene valute uz plaćanje dogovorenog iznosa određene druge valute na temelju dogovorenog deviznog tečaja poznatog kao promptni devizni tečaj. | |
| Maturity date (Datum dospijeća) | Datum kada istječe transakcija valutne razmjene, a valuta koja je prodana na datum promptne vrijednosti se ponovno otkupljuje. | |
| Transaction sign (Oznaka transakcije) | Koristi se radi utvrđivanja je li iznos u eurima koji je iskazan pod nominalnim iznosom transakcije kupljen ili prodan na datum namire u promtpnom trgovanju. | Ovo bi se trebalo odnositi na promptnu prodaju ili kupnju eura, tj. je li se euro kupuje ili prodaje na datum namire u promptnom trgovanju. |
| Transaction nominal amount (Nominalni iznos transakcije) | Količina eura kupljena ili prodana na datum namire u promptnom trgovanju. | |
| Foreign currency code (Oznaka strane valute) | Međunarodna troznamenkasta ISO oznaka kupljene/prodane valute u zamjenu za euro. | |
| Foreign exchange spot rate (Promptni devizni tečaj) | Devizni tečaj između eura i strane valute primjenjive na promptni dio transakcije valutne razmjene. | |
| Foreign exchange forward points (Terminski bodovi u stranoj valuti) | Razlika između promptnog deviznog tečaja i deviznog terminskog tečaja izraženog u baznim bodovima iskazanim u skladu s prevladavajućim tržišnim običajima za valutne parove.” | |

3.

U Prilogu III., tablica u stavku 1. dijela 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Polje

Opis podataka

Alternativna mogućnost izvješćivanja (ako postoji) i drugi elementi

Transaction identifier (Identifikator transakcije)

Interni jedinstveni identifikator transakcije koji koristi izvještajna jedinica za svaku transakciju.

Identifikator transakcije je jedinstven za svaku transakciju o kojoj se izvješćuje na određeni izvještajni datum za bilo koji segment tržišta novca.

Reporting date (Izvještajni datum)

Datum kada se podaci dostavljaju ESB-u ili NSB-u.

Electronic time stamp (Elektronički vremenski žig)

Vrijeme kada je transakcija zaključena ili proknjižena.

Counterparty code (Oznaka protustranke)

Identifikacijska oznaka koja se koristi radi prepoznavanja protustranke izvještajne jedinice za transakciju koja se iskazuje.

Kada su transakcije zaključene putem središnje klirinške protustranke, mora se dostaviti jedinstveni identifikator pravnih osoba (LEI) središnje klirinške protustranke.

Kada se transakcije poduzimaju s nefinancijskim društvima, ostalim financijskim posrednicima, osiguravajućim društvima, mirovinskim fondovima, općom državom i središnjim bankama i za bilo koju drugu transakciju o kojoj se izvješćuje za koju nije dostavljen LEI druge ugovorne strane, mora se dostaviti razred druge ugovorne strane.

Counterparty code ID (Identifikator oznake protustranke)

Atribut koji određuje vrstu individualne oznake protustranke koja se prenosi.

Treba se koristiti u svim okolnostima. Osigurat će se pojedinačna oznaka protustranke.

Counterparty location (Mjesto gdje se protustranka nalazi)

Oznaka zemlje Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) za zemlju u kojoj je protustranka osnovana.

Obvezna ako nije osigurana pojedinačna oznaka protustranke. U suprotnom, neobavezna.

Trade date (Datum trgovanja)

Datum kada stranke sklope financijsku transakciju.

Spot value date (Datum namire u promptnom trgovanju)

Datum kada jedna strana prodaje drugoj određeni iznos određene valute uz plaćanje dogovorenog iznosa određene druge valute na temelju dogovorenog deviznog tečaja poznatog kao promptni devizni tečaj.

Maturity date (Datum dospijeća)

Datum kada istječe transakcija valutne razmjene, a valuta koja je prodana na datum promptne vrijednosti se ponovno otkupljuje.

Transaction sign (Oznaka transakcije)

Koristi se radi utvrđivanja je li iznos u eurima koji je iskazan pod nominalnim iznosom transakcije kupljen ili prodan na datum namire u promtpnom trgovanju.

Ovo bi se trebalo odnositi na promptnu prodaju ili kupnju eura, tj. je li se euro kupuje ili prodaje na datum namire u promptnom trgovanju.

Transaction nominal amount (Nominalni iznos transakcije)

Količina eura kupljena ili prodana na datum namire u promptnom trgovanju.

Foreign currency code (Oznaka strane valute)

Međunarodna troznamenkasta ISO oznaka kupljene/prodane valute u zamjenu za euro.

Foreign exchange spot rate (Promptni devizni tečaj)

Devizni tečaj između eura i strane valute primjenjive na promptni dio transakcije valutne razmjene.

Foreign exchange forward points (Terminski bodovi u stranoj valuti)

Razlika između promptnog deviznog tečaja i deviznog terminskog tečaja izraženog u baznim bodovima iskazanim u skladu s prevladavajućim tržišnim običajima za valutne parove.”

---

ODLUKE

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/53

---

ODLUKA VIJEĆA (EU, EURATOM) 2015/1600

od 18. rujna 2015.

o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 300. stavak 2. i članak 302.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2015/1157 od 14. srpnja 2015. o određivanju sastava Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir prijedloge svake države članice,

nakon savjetovanja s Europskom komisijom,

budući da:

| (1) | Na temelju Odluke Vijeća 2010/570/EU, Euratom (2), mandat sadašnjih članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora istječe 20. rujna 2015. Članove bi stoga trebalo imenovati na razdoblje od pet godina počevši od 21. rujna 2015. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju Odluke Vijeća 2010/570/EU, Euratom (2), mandat sadašnjih članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora istječe 20. rujna 2015. Članove bi stoga trebalo imenovati na razdoblje od pet godina počevši od 21. rujna 2015.

| (2) | Svaka država članica trebala je dostaviti Vijeću popis kandidata koji se sastoji od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito onih u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području, za imenovanje članovima Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora. |
| --- | --- |

(2)

Svaka država članica trebala je dostaviti Vijeću popis kandidata koji se sastoji od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito onih u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području, za imenovanje članovima Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora.

| (3) | Ovoj Odluci slijedit će kasnije odluka o imenovanju onih članova čije imenovanje nije bilo priopćeno Vijeću do 8. rujna 2015., |
| --- | --- |

(3)

Ovoj Odluci slijedit će kasnije odluka o imenovanju onih članova čije imenovanje nije bilo priopćeno Vijeću do 8. rujna 2015.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Osobe navedene u Prilogu ovoj Odluci imenuju se članovima Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

J. ASSELBORN

---

(1)  SL L 187, 15.7.2015., str. 28.

1

(2)  Odluka Vijeća 2010/570/EU, Euratom od 13. rujna 2010. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2010. do 20. rujna 2015. (SL L 251, 25.9.2010., str. 8.).

2

---

PRILOG

ПРИЛОЖЕНИЕ – ANEXO – PŘÍLOHA – BILAG – ANHANG – LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ – ANNEX – ANNEXE – PRILOG – ALLEGATO – PIELIKUMS

PRIEDAS – MELLÉKLET – ANNESS – BIJLAGE – ZAŁĄCZNIK

ANEXO – ANEXĂ – PRÍLOHA – PRILOGA – LIITE – BILAGA

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

Mr Rudi THOMAES

Représentant de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB)

Administrateur délégué honoraire

Mr Dominique MICHEL

Chief Executive Officer, OMEOS, Fédération belge du commerce et des services

Mr Philippe (Baron) DE BUCK VAN OVERSTRAETEN

Président du Belgian Business for Europe (BBE)

Mr Daniel MAREELS

General Manager, Belgische Federatie van de Financiële sector (Febelfin)

Mr Bernard NOËL

Représentant de la Centrale Générale des Syndicats Libéraux de Belgique (CGSLB)

Ancien-Secrétaire National

Mr Raymond COUMONT

Représentant de la Centrale nationale des employés/Confédération des Syndicats Chrétiens – (CNE/CSC)

Ancien-Secrétaire général

Ms Anne DEMELENNE

Représentante de la Fédération Générale du Travail de Belgique (FGTB)

Ancienne Secrétaire générale

Mr Rudy DE LEEUW

Voorzitter, Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV)

Mr Ferre WYCKMANS

Algemeen Secretaris, Landelijke Bediendencentrale-Nationaal Verbond voor Kaderleden (LBC-NVK)

Mr Alain COHEUR

Directeur des Affaires Européennes & Internationales, Union Nationale des Mutualités Socialistes

Mr Yves SOMVILLE

Directeur du Service d'Etudes de la Fédération wallonne de l'Agriculture

Mr Ronny LANNOO

Adviseur-generaal, Unie van Zelfstandige Ondernemers (UNIZO)

БЪЛГАРИЯ

Ms Milena ANGELOVA

Secretary – General of the Bulgarian Industrial Capital Association

Mr Bojidar DANEV

Executive President of the Bulgarian Industrial Association – Union of the Bulgarian Business

Mr Georgi STOEV

President of the Trade and Investment Committee and member of the Budgetary Committee of EUROCHAMBERS and Vice president of Bulgarian Chamber of Commerce and Industry

Mr Evgeniy IVANOV

CEO, Member of the Board

Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria „The Voice of Bulgarian Business” – KRIB

Mr Dimitar MANOLOV

President of the Confederation of Labour „PODKREPA”

Mr Veselin MITOV

International Secretary, Confederation of Labour „PODKREPA”

Mr Plamen DIMITROV

President of the Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Ivan KOKALOV

Vice-president of Confederation of Independent Trade Unions in Bulgaria

Mr Lalko DULEVSKI

President of the Economic and Social Council of the Republic of Bulgaria

Professor and Head of the Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy

Ms Dilyana SLAVOVA

National Coordinator of the Mountain Milk NGO, National Coordinator of Bulgarian Association of Farmers

Mr Bogomil NIKOLOV

Executive Director, Bulgarian National Association Active Consumers

Ms Diana INDJOVA

Chairperson of the Global Disability Movement

ČESKÁ REPUBLIKA

Ms Vladimíra DRBALOVÁ

EU Affairs Deputy Director and European Affairs Unit Head, Confederation of Industry of the Czech Republic

Mr Vladimír NOVOTNÝ

Member of Standing Committees for Energy and Environmental Policy, Confederation of Industry of the Czech Republic

Ms Marie ZVOLSKÁ

EU Affairs Advisor, Confederation of Employers' and Entrepreneurs' Associations of the Czech Republic

Mr Petr ZAHRADNÍK

Head, ČEZ Group Representation Office in Brussels; Advisor, Czech Chamber of Commerce

Mr Bohumír DUFEK

President, Independent Trade Unions Association of the Czech Republic; Vice-President, European Federation of Food, Agriculture and Tourism Trade Unions

Ms Hana POPELKOVÁ

Advisor, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Ms Lucie STUDNIČNÁ

Secretary for International Affairs, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions

Mr Jaroslav UNGERMAN

Expert on Macroeconomics, Czech-Moravian Confederation of the Trade Unions; Advisor, Minister of Finance of the Czech Republic; Vice-Chairman, Supervisory Board, Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Ms Zuzana BRZOBOHATÁ

Non-profit institutions: Brontosaurus, Forum 50 %, Oranžový klub; Advisor, Office of Government of the Czech Republic

Mr Lukáš CURYLO

Director, Caritas Czech Republic; Member, Executive Board, Caritas Europe

Mr Roman HAKEN

Executive Director of the Regional Central Moravian Centre for Community Work

Mr Pavel TRANTINA

Freelance Trainer and Project Manager; EU Projects and Relations Manager, Czech Council of Children and Youth

DANMARK

Ms Dorthe ANDERSEN

Director EU Policy, Confederation of Danish Employers

Mr Anders LADEFOGED

Director of European Affairs at Confederation of Danish Industries

Mr Niels Lindberg MADSEN

Head of CAP-policy division, Landbrug & Fødevarer (Danish Agriculture & Food Council)

Ms Marie-Louise KNUPPERT

Elected Confederal Secretary, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Bernt FALLENKAMP

Chief advisor, Danish Confederation of Trade Unions

Mr Mikkel DALSGAARD

EU Advisor, FTF – Confederation of Professionals in Denmark

Ms Benedicte FEDERSPIEL

Chief Counsel, the Danish Consumer Council

Ms Mette KINDBERG

Vice President, Kvinderådet (Women's Council Denmark)

Mr Ask Løvbjerg ABILDGAARD

Project Coordinator, Danish Association of the Blind

DEUTSCHLAND

Mr Christian BÄUMLER (PhD)

Member of the Executive Committee of CDA (European Union of Christian Democratic Workers)

Mr Dirk BERGRATH (PhD)

Director, EU-Liaison Office, IG Metall (German Metalworkers' Union)

Mr Egbert BIERMANN

Member, Managing Federal Board, IG BCE (industrial union)

Ms Gabriele BISCHOFF

Federal Executive of the German Confederation of Trade Unions (DGB)

Ms Tanja BUZEK

Trade Union Secretary (United Services Trade Union „ver.di”)

Mr Peter CLEVER

Member of the management board of the Confederation of German Employers' Associations (BDA)

Mr Bernd DITTMANN

Managing Director, BDI/BDA (German Business Representation)

Mr Gerhard HANDKE

General Director, Federation of German Wholesale, Foreign Trade and Services (BGA)

Ms Renate HEINISCH (PhD)

Representative of BAGSO (Federal Association of Senior Citizens' Organisations)

Mr Udo HEMMERLING

Deputy general secretary, German Farmers' Association (DBV)

Mr Jürgen KEßLER (Professor, PhD)

Professor of Cooperative Law and Auditing of Cooperatives

Mr Stefan KÖRZELL

Member of the Federal Management Board, German Trade Union Confederation (DGB)

Mr Thomas KROPP

Senior Vice President, Head of Group International Relations and Government Affairs, Lufthansa Group

Mr Günter LAMBERTZ (PhD)

Managing Director of DIHK-Representation to the EU (Association of German Chambers of Commerce and Industry)

Mr Arno METZLER

General manager of the German Association of Consulting Engineers (VBI)

Mr Christian MOOS

Divisional Director (European and International Affairs), German Civil Servants Association (dbb)

Mr Volker PETERSEN (PhD)

Head of department, German Raiffeisen Association

Mr Lutz RIBBE

Director of the Environmental Policy Section of the European Nature Heritage Fund (EURONATUR)

Mr Ulrich SAMM (Professor, PhD)

Director, Institute for Energy and Climate Research – Plasma Physics, Forschungszentrum Jülich

Mr Karl-Peter SCHACKMANN-FALLIS (PhD)

Executive Member of the Board, German Savings Bank and Giro Association

Mr Bernd SCHLÜTER (Professor, PhD)

Board member, Federal Association of Non-statutory Welfare (BAGFW)

Mr Peter SCHMIDT

Trade union agent, food and restaurant workers' union (NGG)

Mr Holger SCHWANNECKE

Secretary General of the German Confederation of Skilled Crafts and Small Business (ZDH)

Mr Hans-Joachim WILMS

Secretary for European Affairs in the federal executive of the German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG Bauen – Agrar – Umwelt)

EESTI

Ms Reet TEDER

General Policy Adviser, Estonian Chamber of Commerce and Industry

Ms Eve PÄÄRENDSON

Director of international relations of Estonian Employers' Confederation

Ms Liina CARR

International Secretary, Estonian Trade Union Confederation

Ms Mare VIIES

Consultant, Estonian Employees' Unions Confederation

Mr Roomet SÕRMUS

Chairman, Estonian Chamber of Agriculture and Commerce

Mr Meelis JOOST

Foreign relations and European policy specialist

IRELAND

Mr David Joseph CROUGHAN

Co-Chairman, Economists' Group, Institute of International and European Affairs.

Former Head of Economics and Taxation, Ibec (Irish Business and Employers Confederation)

Mr Thomas MCDONAGH

Chairman of Thomas McDonagh & Sons Limited/Patron of The Chambers of Commerce of Ireland (trading as Chambers Ireland)

Mr John Patrick O'CONNOR

General President, SIPTU (Services, Industrial, Professional & Technical Union)

Ms Patricia MCKEOWN

Regional Section UNISON NI (Northern Ireland). ICTU Executive Council member & NIC Committee Member

Mr Cillian LOHAN

CEO of Green Economy Foundation

Mr Michael MCLOUGHLIN

Head of Advocacy and Communications at Youth Work Ireland

Mr John BRYAN

Past IFA (Irish Farmers' Association) President

Mr John COMER

President of ICMSA (Irish Creamery Milk Suppliers Association)

Mr Seamus BOLAND

CEO Irish Rural Link

ΕΛΛΑΣ

Mrs Irini Ivoni PARI

Permanent Delegate of the Hellenic Federation of Enterprises (SEV) to Brussels

Mr Panagiotis Leonidas GKOFAS

Member of the General Assembly of the General Confederation of Small and Medium Enterprises (GSEVEE).

Mr Dimitrios DIMITRIADIS

Former First Vice President of the Greek Confederation of Commerce and Entrepreneurship (ESEE) and President of the General Assembly.

Mr Aristotelis THOMOPOULOS

Member of the Board of Directors (BoD) of the Greek Tourism Confederation (SETE).

Mr Yannis PANAGOPOULOS

President of the Greek General Confederation of Labour (GSEE)

Mr Georgios DASSIS

Special advisor to the Greek General Confederation of Labour (GSEE) – Representative of the Greek General Confederation of Labour (GSEE) to the European Trade Union Confederation (ETUC)

Mr Spyridon PAPASPYROS

President of the General Council of the Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Georgios PETROPOULOS

Member of the Executive Committee (Board) of Confederation of Public Servants (ADEDY)

Mr Ioannis KOLYVAS

Director General of the Panhellenic Organization of Unions of Agricultural Co-operatives (PASEGES)

Ms Evangelia KEKELEKI

Secretary General of the Consumer's Protection Centre (KERKA)

Mr Ioannis VARDAKASTANIS

President of the National Confederation of Disabled People (ESAEA)

Ms Aikaterini PEPPA

Deputy-General Director of the Union of Greek Shipowners (EEE)

ESPAÑA

Sr. Andrés, BARCELÓ DELGADO

Director General de la Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID)

Sr. Josep Manuel, BASAÑEZ VILLALUENGA

Miembro de la Junta Directiva de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

Miembro del Comité Ejecutivo de Fomento del Trabajo Nacional de Cataluña

Sra. Patricia CIREZ MIQUELEIZ

Delegación de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) en Bruselas

Sra. Ma Helena DE FELIPE LEHTONEN

Presidenta de la Patronal de la micro, pequeña y mediana empresa de Cataluña (FEPIME)

Vicepresidenta de Confederación Española de la Pequeña y Mediana Empresa (CEPYME)

Sr. Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Managing Director, Head of European Corporate Affairs

Banco Santander

Sr. Ignacio GARCÍA MAGARZO

Director General

Asociación Española de Distribuidores, Autoservicios y Supermercados (ASEDAS)

Sr. Josep PUXEU ROCAMORA

Director General

Asociación de Fabricantes de Bebidas Refrescantes (ANFABRA)

Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

Responsable de la Oficina de UGT en Bruselas

Sr. Francisco Javier DOZ ORRIT

Adjunto a la Secretaría de CC.OO. y Presidente de la Fundación 1o de Mayo

Sra. Laura GONZALEZ de TXABARRI ETXANIZ

Responsable del Departamento Internacional, con dirección en Barrainkua (ELA-STV)

Sr. Juan MENDOZA CASTRO

Director del Instituto Sindical de Cooperación al Desarrollo (ISCOD-UGT)

Sr. José Antonio MORENO DÍAZ

Asesor jurídico confederal del CC.OO. en materia de inmigración

Sra. Catalina Ana VICENS GUILLÉN

Secretaria General de CC.OO.-Illes Balears

Sr. José María ZUFIAUR NARVAIZA

Colaborador de la Secretaría de Política Internacional de UGT

Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Vocal de la Junta Directiva de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES).

Presidente de la Comisión de Relaciones Internacionales (CEPES)

Sr. Andoni GARCÍA ARRIOLA

Miembro de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Agricultores y Ganaderos (COAG)

Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)

Vocal del Consejo de Consumidores y Usuarios (CCU) de España

Sr. José Manuel ROCHE RAMO

Secretario General de la Unión de Pequeños Agricultores y Ganaderos de Aragón (UPA-Aragón)

Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Asesor de la Confederación Española de Pesca (CEPESCA)

Sr. Ricardo SERRA ARIAS

Presidente de la Asociación Agraria de Jóvenes Agricultores (ASAJA) de Sevilla y Andalucía.

Sr. Carlos TRÍAS PINTÓ

Director de la Asociación General de Consumidores (ASGECO)

Director de la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE)

FRANCE

Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Déléguée générale de l'Union des Industries Textiles (UIT)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

M. Stéphane BUFFETAUT

Président du Réseau Batigere (entreprises sociales pour l'habitat)/Mouvement des entreprises de France (MEDEF)

Mme Anne CHASSAGNETTE

Directrice de la Responsabilité Environnementale et Sociétale, Groupe Engie

M. Henri MALOSSE

CCI France (Chambres de commerce et d'industrie de France)

M. Philippe de BRAUER

Vice-président de la commission internationale de la Confédération Générale des Petites et Moyennes Entreprises (CGPME)

M. Patrick LIEBUS

Vice-président de l'Union Professionnelle Artisanale (UPA) et Président de la Confédération de l'Artisanat et des Petites Entreprises du Bâtiment (CAPEB)

M. Arnold PUECH d'ALISSAC

Président de l'Union Syndicale Agricole de Seine-Maritime (FNSEA 76)

Mme Marie-Françoise GONDARD-ARGENTI

Secrétaire générale de l'Union Nationale des Professions Libérales (UNAPL)

M. Christophe LEFEVRE

Secrétaire national de la Confédération Française de l'Encadrement/Confédération Générale des Cadres (CFE-CGC) en charge de l'Europe et de l'International

M. Jacques LEMERCIER

Ancien Secrétaire général de Force Ouvrière (FO) Communication

Mme Laure BATUT

Membre du secteur Europe-International de la Confédération Force Ouvrière (FO)

M. Pierre-Jean COULON

Secrétaire confédéral Europe-international de la Confédération Française des Travailleurs Chrétiens (CFTC)

Mme Franca SALIS MADINIER

Secrétaire nationale de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT) Cadres

M. Christophe QUAREZ

Secrétaire fédéral de la Fédération de la Chimie et de l'Energie (FCE) de la Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT)

Mme Ozlem YILDIRIM

Conseillère confédérale de la Confédération Générale du Travail (CGT)

M. Denis MEYNENT

Conseiller confédéral de la Confédération Générale du Travail (CGT)

Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

Présidente de la Confédération de la Consommation, du Logement et du Cadre de Vie (CLCV)

Mme Geneviève SAVIGNY

Ancienne Secrétaire nationale de la Confédération paysanne

M. Christophe HILLAIRET

Membre du Bureau et du Conseil d'administration de l'Assemblée Permanente des Chambres d'Agriculture (APCA)

M. Jean-Marc ROIRANT

Secrétaire général de la Ligue de l'Enseignement

Mme Christiane BASSET

Vice-présidente de l'Union Nationale des Associations Familiales (UNAF)

Mme Jocelyne LE ROUX

Secrétaire générale adjointe de la Fédération des Mutuelles de France (FMF)

M. Thierry LIBAERT

Fondation pour la Nature et l'Homme (FNH)

M. Michel DUBROMEL

Vice-président de France Nature Environnement (FNE)

HRVATSKA

Mr Davor MAJETIĆ

Director General, Croatian Employers' Association (HUP)

Ms Dr.agica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Director, Representative Office of the Croatian Chamber of Economy in Brussels

Ms Violeta JELIĆ

General Secretary of the Croatian Chamber of Trades and Crafts

Ms Marija HANŽEVAČKI

General Secretary of the Independent Trade Unions of Croatia (NHS)

Ms Anica MILIĆEVIĆ-PEZELJ

Executive Secretary, Union of Autonomous Trade Unions (UATUC)

Mr Vilim RIBIĆ

President of MATICA – Association of Croatian Trade Unions; President of the Great Council of Independent Union of Research and Higher Education Employees of Croatia

Ms Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Director of ODRAZ – Sustainable Community Development, Croatian civil society organisation

Ms Marina ŠKRABALO

Senior Advisor, GONG

Mr Toni VIDAN

Energy campaigner of environmental CSO Zelena akcija – Friends of the Earth Croatia

ITALIA

Sig. Pietro Vittorio BARBIERI

Portavoce del Forum Terzo Settore – Presidente FISH (Federazione Italiana per il Superamento dell'Handicap)

Sig. ra Giulia BARBUCCI

Area politiche europee e internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig.ra Claudia BUSCHI

Segretariato Generale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig.ra Marina Elvira CALDERONE

Presidente del Consiglio Nazionale dell'Ordine dei Consulenti del Lavoro – Presidente del Comitato Unitario degli Ordini e Collegi Professionali

Sig. Carmelo CEDRONE

Professore Emerito di Politica Economica Europea Università la Sapienza di Roma – Consulente del Dipartimento Europeo ed Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Stefano CETICA

Presidente di IPER (Istituto per le Ricerche Economiche e Sociali) della UGL (Unione Generale del Lavoro)

Sig. Pietro Francesco DE LOTTO

Direttore Generale di Confartigianato Vicenza

Sig.ra Cinzia DEL RIO

Direttore del Dipartimento Internazionale della UIL (Unione Italiana del Lavoro)

Sig. Gianfranco DELL'ALBA

Direttore della Delegazione di Confindustria presso l'Unione Europea a Bruxelles

Sig. Tommaso DI FAZIO

Presidente nazionale della CIU (Confederazione Italiana di Unione delle professioni intellettuali)

Sig. Giancarlo DURANTE

Direttore degli Affari sociali dell'Associazione Bancaria Italiana – Professore di Sicurezza sociale e libera circolazione dei lavoratori nell'UE all'Università degli Studi La Sapienza di Roma

Sig. Diego DUTTO

Direttore Nazionale LEGACOOPSOCIALI (Associazione Nazionale Cooperative Sociali)

Sig. Emilio FATOVIC

Vice Segretario Nazionale CONFSAL (Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori)

Sig. Giuseppe GUERINI

Presidente di Federsolidarietà-Confcooperative – Presidente della cooperativa sociale Ecosviluppo

Sig. Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Responsabile per le Politiche Internazionali, Segretariato Internazionale della CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori)

Sig. Luca JAHIER

Giornalista, politologo, esperto di associazionismo di promozione sociale e del terzo settore – ACLI

Sig. Antonio LONGO

Presidente del Movimento Difesa del Cittadino – Membro del CNCU (Consiglio Nazionale Consumatori e Utenti)

Sig. Sandro MASCIA

Direttore dell'Ufficio di Confagricoltura a Bruxelles

Sig. Alberto MAZZOLA

Responsabile degli Affari Internazionali delle Ferrovie dello Stato Italiane – Vice Presidente Gruppo Trasporti Business Europe

Sig. Stefano PALMIERI

Area Politiche Europee ed Internazionali della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro)

Sig. Antonello PEZZINI

Professore di Economia e gestione delle imprese nell'Unione europea all'Università degli Studi di Bergamo – Imprenditore nel settore tecnico-tessile

Sig. Maurizio REALE

Direttore dell'Ufficio di Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni dell'Unione Europea di Coldiretti

Sig. Claudio ROTTI

Presidente di AICE (Associazione Italiana Commercio Estero)

Sig. Marco VEZZANI

Vice Presidente Nazionale CIDA

ΚΥΠΡΟΣ

Mr Michalis ANTONIOU

Assistant Director General, Cyprus Employers & Industrialists Federation

Mr Manthos MAVROMMATIS

Former President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry

Mr Nicolaos (Nicos) EPISTITHIOU

Former Secretary General of the Cyprus Hotel Employees Federation OYXEKA-SEK

Mr Andreas PAVLIKKAS

Head of Research and Studies Department, Pancyprian Federation of Labour – PEO

Mr Anastasis YIAPANIS

General Secretary of Panagrotikos Farmers Union

LATVIJA

Mr Vitālijs GAVRILOVS

President of Employers' Confederation of Latvia

Mr Gundars STRAUTMANIS

Vice-president of Latvian Chamber of Commerce and Industry

Ms Ariadna ĀBELTIŅA

Coordinator for External Relations, Free Trade Union Confederation of Latvia

Mr Pēteris KRĪGERS

President of Free Trade Union Confederation of Latvia

Ms Gunta ANČA

Chairperson of the Latvian Umbrella Body for Disability Organisations

SUSTENTO

Ms Baiba MILTOVIČA

International and EU Affairs Adviser of Latvian National Association for Consumer Protection

Mr Gustavs NORKĀRKLIS

Chairman of the Board of Association of Latvian Organic Agriculture

LUXEMBOURG

Monsieur Henri WAGENER

Conseiller auprès de Fedil, Business Federation Luxembourg

Monsieur Raymond HENCKS

Conseiller auprès de la Chambre des fonctionnaires et employés publics

Monsieur Jean-Claude REDING

Président de la Chambre des Salariés

Monsieur Norbert GEISEN

Président honoraire de la Fédération des Artisans

Madame Josiane WILLEMS

Directrice de la Centrale paysanne

MAGYARORSZÁG

Dr. András EDELÉNYI

Expert, Hungarian Chamber of Commerce and Industry

Dr. István KOMORÓCZKI

Economic Advisor to the President of COOP Federation

Ms Katalin Elza SÜLE

President, Hungarian Chamber of Agriculture of Zala County

President, National Association of Hungarian Farmers' Societies of Zala County

Ms Júlia Borbála VADÁSZ

Permanent Delegate in Brussels of the Confederation of Hungarian Employers and Industrialists

Dr. Piroska KÁLLAY

Coordinator for Committees (Equality, Youth, International, Pensioners) of the LIGA-Democratic League of Independent Trade Unions

Ms Erika NEMESKÉRINÉ KOLLER

International secretary at the Forum for the Co-operation of Trade Unions

Dr. Miklós PÁSZTOR

Expert, National Federation of Workers' Council

Dr. János WELTNER

Senior consultant, Semmelweis University in Budapest

Dr. Etele BARÁTH

Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning

Dr. Ágnes CSER

Representative of the Hungarian Alliance for Children and Youth

Ms Kinga JOÓ

Vice-president, National Association of Large Families

Mr Ákos TOPOLÁNSZKY

President, Federation of the Hungarian Dr.ug Therapeutic Institutes

MALTA

Mr Stefano MALLIA

Former President of the Malta Chamber of Commerce and Industry and an ex-officio Council Member and Member of the Chamber Statute Revision Committee

Mr Tony ZAHRA

President, Malta Hotels and Restaurants Association

Mr Charles VELLA

Research & Information Executive; Secretary to the GWU National Council

Dr. Philip VON BROCKDORFF

Consultant, Union Ħaddiema Magħqudin

Mr Ben RIZZO

President, Civil Society Committee within the Malta Council for Economic and Social Development (MCESD)

NEDERLAND

Mr Winand Leo Emile QUAEDVLIEG

Head, Brussels office, VNO-NCW and MKB Nederland

Mr Klaas Johan OSINGA

Senior Adviser, International Affairs at LTO NEDERLAND

Mrs Marjolijn BULK

Adviser, European Affairs at FNV

Mr Martinus Cornelis SIECKER

Former Trade Union Official, Netherlands Trade Union Federation (FNV)

Mrs Annie VAN WEZEL

Policy Adviser, European and International Affairs at FNV

Mrs Melanie I. BOUWKNEGT

Advisor, CNV Nederland

Mrs Cathelijne C.J. MULLER

Advisor, VCP

Mr Dick WESTENDORP

Former President, „consumentenbond”

Mr Jan Willem Hendrik DIRX

Advisor and directorate secretariat to the management of „Natuur and Milieu”. Responsible for the „groene11” (partnership between the main Dutch nature and environmental organisations)

ÖSTERREICH

Ms Christa SCHWENG

Senior Advisor of the „Wirtschaftskammer Österreich” (Austrian Economic Chamber); department for social policy and health

Mr Michael IKRATH

Secretary General of the „Österreichischer Sparkassenverband” (Austrian Association of savings banks)

Mr Gerhard RIEMER

Consultant of the „Vereinigung der Österreichischen Industrie” (Federation of the Austrian Industry)

Mr Ferdinand MAIER

Former Secretary General of the „Österreichischer Raiffeisenverband” (Austrian Raiffeisen-Association)

Mr Thomas DELAPINA

Senior advisor of the „Arbeiterkammer Wien” (Chamber of Labour of the Federal Land Vienna)

Mr Thomas WAGNSONNER

Deputy Director of the „Arbeiterkammer Niederösterreich” (Chamber of Labour of the Federal Land of Lower Austria)

Mr Oliver RÖPKE

Head of the „ÖGB-Europabüro an der Ständigen Vertretung Österreichs bei der EU in Brüssel” (Bureau for European Affairs of the Austrian Trade Union at the Permanent Representative of Austria at the EU in Brussels)

Mr Wolfgang GREIF

Head of the department of the „ÖGB” (Austrian Trade Union Association) betreffend „Europa, Konzerne und Internationale Beziehungen” (Europe, multinational companies and international relations)

Mr Thomas KATTNIG

Head of the „Bereich für Internationales, EU und Daseinsvorsorge in der Gewerkschaft der Gemeindebediensteten sowie der Gewerkschaft für Kunst, Medien, Sport und freie Berufe” (in the field of international affairs, EU and services of general interest of the trade union for employees of municipalities as well as for the trade union of media, sports and independent professions)

Mr Rudolf KOLBE

President of the „Kammer der Architekten und Ingenieurkonsulenten für Oberösterreich und Salzburg” (Chamber of architects and consultants for engineering for the Federal Land of Upper Austria and the Federal Land of Salzburg)

Mr Andreas THURNER

Officer of the „Landwirtschaftskammer Österreich–Büro Brüssel” (Chamber of agriculture in Austria – Office in Brussels)

Mr Alfred GAJDOSIK

Employee of „Hotel Marriott/PCC-Erhaltungs- und ErrichtungsgesmbH” (Marriott Hotel Vienna/(PCC-preservation and accommodation-limited partnership company)

POLSKA

Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

Vice-president, Confederation Lewiatan

Mr Lech Józef PILAWSKI

Director General, Confederation Lewiatan

Mr Andrzej MALINOWSKI

President, Employers of Poland

Mr Janusz PIETKIEWICZ

Vice-president, Employers of Poland

Mr Jarosław Maciej MULEWICZ

Consultant, Association of Employers Business Centre Club

Mr Krzysztof OSTROWSKI

Director of the Interventions Bureau, Association of Employers Business Centre Club

Mr Jan KLIMEK

Vice-president, Polish Craft Association

Mrs Dorota GARDIAS

Expert, Trade Union Forum

Mrs Wioletta JANOSZKA

Member of the Board, Trade Union Forum

Mr Andrzej ADAMCZYK

Secretary of the Foreign Affairs Office, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność”

Mr Marian KRZAKLEWSKI

Expert, Independent and Self-Governing Trade Union „Solidarność”

Mr Franciszek Bogdan BOBROWSKI

Vice-president, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Wincenty Sławomir BRONIARZ

President of the Polish Teachers' Union/All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Adam ROGALEWSKI

Expert, All-Poland Alliance of Trade Unions

Mr Krzysztof Stanisław BALON

Secretary of the Programming Committee, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS

Mrs Karolina Lidia DRESZER-SMALEC

Expert, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations

Mr Krzysztof KAMIENIECKI

Expert, Polish Ecological Club

Mr Michał Grzegorz MODRZEJEWSKI

Honorary President of the Union of the Rural Youth

Mr Krzysztof Jerzy PATER

Member, Polish Scouting Association

Mrs Elżbieta Maria SZADZIŃSKA

Expert, Consumers Federation

Mrs Teresa TISZBIEREK

Expert, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland

PORTUGAL

Mr Gonçalo Cristóvão Aranha da Gama LOBO XAVIER

Adviser to the Management Board of AIMMAP – the Association of Portuguese Metallurgical, Mechanical Engineering and Similar Industrial Companies; Member appointed by CIP – Confederation of Enterprises of Portugal, since January 2013 (CIP)

Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

Secretary-general, Portuguese Farmers' Confederation (CAP)

Mr Pedro D'ALMEIDA FREIRE

Vice-president, Confederation of Portuguese Commerce and Services (CCP)

Mr Paulo BARROS VALE

Businessman, Director of the Portuguese Business Association (AEP)

Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

Professor, Member of the National Council of the General Confederation of Portuguese Workers – Inter-union (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Member of the Executive Committee, National Council of the Portuguese General Workers' Confederation (CGTP-IN)

Mr Carlos Manuel SIMÕES DA SILVA

Secretary-General of UGT (União Geral de Trabalhadores/Portuguese General Workers Trade-Union)

Mr João DIAS DA SILVA

Vice-President of the Board of the Teachers' Trade Union for the North Region

Mr Jorge PEGADO LIZ

Lawyer, Consumer Protection Association (DECO)

Mr Carlos Matias RAMOS

President of the Portuguese Association of Engineers

Mr Francisco Bernardino da SILVA

Secretary-general of CONFAGRI, President of the Portuguese National Federation of Mutual Agricultural Credit Banks (Portuguese Cooperative Banks) (FENACAM)

Mr Lino da SILVA MAIA

President of the National Confederation of Solidarity Institutions (CNIS)

ROMÂNIA

Petru Sorin DANDEA

Vice-president at The National Trade Union Confederation Cartel ALFA

Dumitru FORNEA

Confederal Secretary responsible for the International Relations of the National Trade Union Confederation – MERIDIAN

Minel IVAȘCU

Secretary General at The National Trade Union Block (BNS)

Liviu LUCA

Prim-vice-president at The National Trade Union Confederation CNSLR-FRATIA

Sabin RUSU

Secretary General – Confederation of Democratic Trade Unions in Romania

Ana BONTEA

Director of the Department for Legal Affairs and Social Dialogue, National Council of Small and Medium Sized Private Enterprises in Romania (CNIPMMR)

Mihai MANOLIU

President, The Confederation of Romanian Employers (CNPR)

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

President, General Union of Industrialists in Romania (UGIR)

Octavian Cătălin ALBU

Secretary General of Romanian National Employers Organisation (PNR)

Irinel Eduard FLORIA

Employers Confederation Concordia (Concordia)

Cristian PÎRVULESCU

President, Asociația Pro Democrația (ApD), non-governmental, non-profit association

Ionuț SIBIAN

Executive Director, Civil Society Development Foundation (CSDF)

Mihai IVAȘCU

Camera de Comerț și Industrie a României

Marius Eugen OPRAN

Institutul Național de C& D pentru Fizică și Inginerie Nucleară; Institutul Național de C&D Fizica Laserelor Plasmei și Radiației;

Victor ALISTAR

Transparency International România

SLOVENIJA

Mr Jože SMOLE

Secretary General, ZDS – Association of Employers of Slovenia

Mr Dare STOJAN

Director, Businessman, AVITEL d.o.o.

Ms Nadja GÖTZ

Legal Adviser of Public Services Trade Unions Confederation of Slovenia

Mr Jakob Krištof POČIVAVŠEK

Secretary General of the Confederation of Trade Unions of Slovenia PERGAM

Mr Andrej ZORKO

Executive Secretary, Governing Board of the Slovenian Association of Free Trade Unions

Mr Primož ŠPORAR

Chief Executive Officer of SKUP, Association of Private Institutes

Mr Branko RAVNIK

Director of Chamber of Agriculture and Forestry of Slovenia (CAFS)

SLOVENSKO

Mr Peter MIHÓK

President of the Slovak Chamber of Commerce and Industry and Vice President of the Economic and Social Council of the Slovak Republic

Ms Martina ŠIRHALOVÁ

Project manager, Federation of employers' associations (AZZZ)

Ms Jarmila DÚBRAVSKÁ

Director of the Department of Agriculture and Services, Slovak Agriculture and Food Chamber (SPPK)

Mr Emil MACHYNA

President of the Slovak Metalworkers Federation (KOVO)

Mr Anton SZALAY

President of the Slovak Trade Union of Health and Social Services

Ms Mária MAYEROVÁ

President of the Slovak Trade Union of Public Administration and Culture (SLOVES)

Mr Vladimír BÁLEŠ

Professor, Slovak University of Technology in Bratislava

Mr Juraj SIPKO

Director of the Institute of Economic Research, Slovak Academy of Science

Mr Rudolf KROPIL

President of the Slovak Rectors' Conference

SUOMI

Ms Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Director, Infrastructure and Environment, Confederation of Finnish Industries

Mr Jukka AHTELA

LL.M., Chairman of the Board, Senior Advisor, Ahtela Consulting Oy

Mr Timo VUORI

Executive Vice President, Finland Chamber of Commerce

Mr Markus PENTTINEN

Head of International Affairs, Confederation of Professional and Managerial Staff in Finland Akava

Mr Pekka RISTELÄ

Director, FinUnions – Finnish Trade Union Representation to the EU

Ms Marianne MUONA

Senior Advisor on International Affairs, Finnish Confederation of Professionals STTK

Ms Pirkko RAUNEMAA

M.Sc. (Agriculture and Forestry), Council of Home Economics and Consumer Associations

Mr Simo TIAINEN

Director, Office of Finnish Agriculture and Cooperatives, Central Union of Agricultural Producers and Forest Owners MTK

Mr Pasi MOISIO

Director, Permanent Representative to the EU of the Finnish transport and logistics organisations

SVERIGE

Ms Karin Ebba Sofia EKENGER

Director/Senior Advisor, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Nils-Olof Krister ANDERSSON

Head of the Tax Policy Department, Confederation of Swedish Enterprise

Mr Thord Stefan BACK

Director Sustainable Logistics, Swedish Confederation of Transport Enterprises

Mr Erik Rolf Lennart SVENSSON

Board Member, Almega AB

Ms Ellen Paula NYGREN

Ombudsman, Swedish Trade Union Confederation

Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

Swedish Trade Union for Service and Communications Employees

Ms Berivan Muhriban ÖNGÖRUR

International Secretary, Swedish Confederation of Professional Employees

Mr Bo Gunnar Alexander JANSSON

President, National Union of Teachers in Sweden

Ms Ariane Elisabeth RODERT

EU Policy Advisor, National Forum for Voluntary Organizations

Mr Oskar Kristersson WALLNER

Expert, National Council of Swedish Youth Organisations (LSU)

Ms Sofia Karin Anna BJÖRNSSON

Acting director, Federation of Swedish Farmers (LRF), Brussels Office

Ms Ulrika WESTERLUND

President, Swedish Federation for Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender Rights (RFSL)

UNITED KINGDOM

Mr George Traill LYON

Independent Lawyer – formerly BAE Systems

Mr Roger Martin BARKER

Director, Corporate Governance and Professional Standards, Institute of Directors

Ms Brenda KING

Director, African and Caribbean Diversity

Dr David John SEARS

Consultant and former Deputy Director General British Chamber of Commerce

Ms Madi SHARMA

Entrepreneur and consultant and Founder of Women's Economic and Social Think Tank and Make a Difference Ideas Centre supporting female empowerment

Mr John WALKER

Director of European Alliance of Small Business, Business Consultant and former National Chairman of Federation of Small Business

Mr Jonathan PEEL

Business and Trade Consultant

Mr Brendan James BURNS

Management Consultant and Financial Investor

Mr Brian CURTIS

Former Chair/President in National Union of Rail, Maritime and Transport Workers and WTUC

Ms Diane KELLY

UNISON Assistant Branch Secretary

Ms Kathleen WALKER SHAW

Head of European Office for GMB Trade Union

Ms Agnes TOLMIE

Senior Union Representative, UNITE Union, and Manager, Royal Bank of Scotland

Ms Judy MCKNIGHT

Former General Secretary, National Association of Probation Officers (NAPO)

Mr Nicholas CROOK

Head of International Relations, UNISON, and member of the Executive of the European Federation of Public Service Unions

Mr Amarjite SINGH

CWU Branch Secretary, Royal Mail. Chair of CWU National Race Advisory Board

Mr Martin MAYER

First Yorkshire Bus PLC, UNITE Branch Secretary

Dr Rose D'SA

Consultant in EU, Commonwealth and International Law including legal education and Distance Learning

Ms Jane MORRICE

Communications Consultant, Deputy Chief Equality Commissioner – Northern Ireland

Sir Stuart ETHERINGTON

Chief Executive for the National Council for Voluntary Organisations (NCVO)

Mr Michael SMYTH

Economist, Academic, University of Ulster

Mr Tom JONES

Farmer; Vice-President of the Wales Council for Voluntary Action (WCVA)

Ms Irene OLDFATHER

Director, Health and Social Care Alliance

Ms Marina YANNAKOUDAKIS

Consultant on Women's Rights

Sir Graham WATSON

Managing Director, Consultant, Honorary President and co-founder of Climate Parliament (London) and Chairman of Europe Active, the European Health and Fitness Association

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/80

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/1601

od 22. rujna 2015.

o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 78. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u slučaju da se jedna ili više država članica nađu u hitnoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može usvojiti privremene mjere u korist dotične države članice ili dotičnih država članica. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 78. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u slučaju da se jedna ili više država članica nađu u hitnoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može usvojiti privremene mjere u korist dotične države članice ili dotičnih država članica.

| (2) | U skladu s člankom 80. UFEU-a politike Unije u području graničnih kontrola, azila i useljavanja i njihovu provedbu trebaju biti uređene načelo solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, a akti Unije usvojeni u tom području trebaju sadržavati odgovarajuće mjere za primjenu tog načela. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 80. UFEU-a politike Unije u području graničnih kontrola, azila i useljavanja i njihovu provedbu trebaju biti uređene načelo solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, a akti Unije usvojeni u tom području trebaju sadržavati odgovarajuće mjere za primjenu tog načela.

| (3) | Nedavna krizna situacija na Sredozemlju potaknula je institucije Unije da odmah priznaju postojanje izvanrednih migracijskih tokova u toj regiji i poduzmu konkretne mjere solidarnosti u korist najizloženijih država članica. Konkretno, na zajedničkom sastanku ministara vanjskih i unutarnjih poslova 20. travnja 2015. Komisija je predstavila plan od deset točaka o izravnom djelovanju koje treba poduzeti kao odgovor na tu krizu, uključujući obvezu razmatranja mogućnosti mehanizma hitnog premještanja. |
| --- | --- |

(3)

Nedavna krizna situacija na Sredozemlju potaknula je institucije Unije da odmah priznaju postojanje izvanrednih migracijskih tokova u toj regiji i poduzmu konkretne mjere solidarnosti u korist najizloženijih država članica. Konkretno, na zajedničkom sastanku ministara vanjskih i unutarnjih poslova 20. travnja 2015. Komisija je predstavila plan od deset točaka o izravnom djelovanju koje treba poduzeti kao odgovor na tu krizu, uključujući obvezu razmatranja mogućnosti mehanizma hitnog premještanja.

| (4) | Na sastanku 23. travnja 2015. Europsko vijeće odlučilo je, među ostalim, ojačati unutarnju solidarnost i odgovornost, a posebno se obvezalo povećati hitnu pomoć najizloženijim državama članicama i razmotriti mogućnosti organizacije hitnog premještanja među državama članicama na dobrovoljnoj osnovi te rasporediti timove Europskog potpornog ureda za azil (EASO) u najizloženije države članice s ciljem zajedničke obrade zahtjeva za međunarodnu zaštitu, uključujući registraciju i uzimanje otisaka prstiju. |
| --- | --- |

(4)

Na sastanku 23. travnja 2015. Europsko vijeće odlučilo je, među ostalim, ojačati unutarnju solidarnost i odgovornost, a posebno se obvezalo povećati hitnu pomoć najizloženijim državama članicama i razmotriti mogućnosti organizacije hitnog premještanja među državama članicama na dobrovoljnoj osnovi te rasporediti timove Europskog potpornog ureda za azil (EASO) u najizloženije države članice s ciljem zajedničke obrade zahtjeva za međunarodnu zaštitu, uključujući registraciju i uzimanje otisaka prstiju.

| (5) | U rezoluciji od 28. travnja 2015. Europski parlament ponovno je naglasio potrebu da Unija svoj odgovor na nedavne tragedije na Sredozemlju temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti te pojača napore u tom području naspram onih država članica koje prihvaćaju najveći broj izbjeglica i podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, u apsolutnom ili relativnom smislu. |
| --- | --- |

(5)

U rezoluciji od 28. travnja 2015. Europski parlament ponovno je naglasio potrebu da Unija svoj odgovor na nedavne tragedije na Sredozemlju temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti te pojača napore u tom području naspram onih država članica koje prihvaćaju najveći broj izbjeglica i podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, u apsolutnom ili relativnom smislu.

| (6) | Pored mjera u području azila, najizloženije države članice trebale bi pojačati svoje napore u uspostavi mjera za suočavanje s tokovima mješovitih migracija na vanjskim granicama Europske unije. Takvim mjerama trebalo bi štititi prava onih kojima je potrebna međunarodna zaštita i spriječiti nezakonite migracije. |
| --- | --- |

(6)

Pored mjera u području azila, najizloženije države članice trebale bi pojačati svoje napore u uspostavi mjera za suočavanje s tokovima mješovitih migracija na vanjskim granicama Europske unije. Takvim mjerama trebalo bi štititi prava onih kojima je potrebna međunarodna zaštita i spriječiti nezakonite migracije.

| (7) | Na sastanku 25. i 26. lipnja 2015. Europsko vijeće je među ostalim odlučilo da bi se napredak trebao usporedno postići u pogledu triju ključnih dimenzija: premještanja/ponovnog naseljavanja, vraćanja/ponovnog prihvata/reintegracije i suradnje sa zemljama porijekla i tranzitnim zemljama. Europsko vijeće je, u svjetlu trenutačne hitne situacije i predanosti jačanju solidarnosti i odgovornosti, postiglo poseban dogovor o privremenom i iznimnom premještanju 40 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita iz Italije i iz Grčke u druge države članice tijekom razdoblja od dvije godine, u čemu bi sudjelovale sve države članice. |
| --- | --- |

(7)

Na sastanku 25. i 26. lipnja 2015. Europsko vijeće je među ostalim odlučilo da bi se napredak trebao usporedno postići u pogledu triju ključnih dimenzija: premještanja/ponovnog naseljavanja, vraćanja/ponovnog prihvata/reintegracije i suradnje sa zemljama porijekla i tranzitnim zemljama. Europsko vijeće je, u svjetlu trenutačne hitne situacije i predanosti jačanju solidarnosti i odgovornosti, postiglo poseban dogovor o privremenom i iznimnom premještanju 40 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita iz Italije i iz Grčke u druge države članice tijekom razdoblja od dvije godine, u čemu bi sudjelovale sve države članice.

| (8) | Posebni položaji država članica proizlaze posebno iz migracijskih tokova u drugim geografskim regijama, kao što je migracijska ruta zapadnim Balkanom. |
| --- | --- |

(8)

Posebni položaji država članica proizlaze posebno iz migracijskih tokova u drugim geografskim regijama, kao što je migracijska ruta zapadnim Balkanom.

| (9) | Nekoliko država članica suočilo se sa znatnim povećanjem ukupnog broja migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, koji su na njihova državna područja stigli u 2014., dok su neke i dalje suočene s takvom situacijom u 2015. Nekoliko država članica primilo je hitnu financijsku pomoć od Komisije i operativnu potporu od EASO-a kako bi im se pomoglo da se uspješnije nose s tim povećanjem. |
| --- | --- |

(9)

Nekoliko država članica suočilo se sa znatnim povećanjem ukupnog broja migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, koji su na njihova državna područja stigli u 2014., dok su neke i dalje suočene s takvom situacijom u 2015. Nekoliko država članica primilo je hitnu financijsku pomoć od Komisije i operativnu potporu od EASO-a kako bi im se pomoglo da se uspješnije nose s tim povećanjem.

| (10) | Među državama članicama u kojima se bilježe situacije znatnog pritiska te u svjetlu nedavnih tragičnih događaja na Sredozemlju, Italija i Grčka posebno su izložene dosad nezabilježenom dotoku migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, koji dolaze na njihova državna područja i stvaraju znatan pritisak na njihove migracijske sustave i sustave azila. |
| --- | --- |

(10)

Među državama članicama u kojima se bilježe situacije znatnog pritiska te u svjetlu nedavnih tragičnih događaja na Sredozemlju, Italija i Grčka posebno su izložene dosad nezabilježenom dotoku migranata, uključujući podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, koji dolaze na njihova državna područja i stvaraju znatan pritisak na njihove migracijske sustave i sustave azila.

| (11) | Razmatrajući poseban položaj država članica predstavnici vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća konsenzusom su 20. srpnja 2015. usvojili rezoluciju o raspodjeli 40 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita iz Grčke i Italije. Tijekom razdoblja od dvije godine 24 000 osoba bit će premješteno iz Italije, a 16 000 iz Grčke. Vijeće je 14. rujna 2015. donijelo Odluku (EU) 2015/1523 (2) kojom je predviđena uspostava privremenog i iznimnog mehanizma premještanja osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita iz Italije i Grčke u druge države članice. |
| --- | --- |

(11)

Razmatrajući poseban položaj država članica predstavnici vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća konsenzusom su 20. srpnja 2015. usvojili rezoluciju o raspodjeli 40 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita iz Grčke i Italije. Tijekom razdoblja od dvije godine 24 000 osoba bit će premješteno iz Italije, a 16 000 iz Grčke. Vijeće je 14. rujna 2015. donijelo Odluku (EU) 2015/1523 (2) kojom je predviđena uspostava privremenog i iznimnog mehanizma premještanja osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita iz Italije i Grčke u druge države članice.

| (12) | Tijekom posljednjih mjeseci migracijski se pritisak naglo pojačao na južnim vanjskim kopnenim i morskim granicama, a pomicanje migracijskih tokova nastavilo se od središnjeg prema istočnom Sredozemlju i zapadnobalkanskoj ruti zbog rastućeg broja migranata koji dolaze u Grčku i iz Grčke. S obzirom na situaciju trebalo bi omogućiti daljnje privremene mjere kako bi se ublažio pritisak zbog povećanog broja zahtjeva za azil iz Italije i Grčke. |
| --- | --- |

(12)

Tijekom posljednjih mjeseci migracijski se pritisak naglo pojačao na južnim vanjskim kopnenim i morskim granicama, a pomicanje migracijskih tokova nastavilo se od središnjeg prema istočnom Sredozemlju i zapadnobalkanskoj ruti zbog rastućeg broja migranata koji dolaze u Grčku i iz Grčke. S obzirom na situaciju trebalo bi omogućiti daljnje privremene mjere kako bi se ublažio pritisak zbog povećanog broja zahtjeva za azil iz Italije i Grčke.

| (13) | Prema podacima Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) središnja i istočna sredozemna ruta bila su glavna područja nezakonitih prelazaka granica Unije u prvih osam mjeseci 2015. Od početka 2015. oko 116 000 migranata nezakonitim je putem stiglo u Italiju (uključujući oko 10 000 nezakonitih migranata koje su registrirala lokalna tijela, ali ih Frontex još nije zabilježio u svojim podacima). U svibnju i lipnju 2015. Frontex je utvrdio 34 691 nezakonit prelazak granica, a tijekom srpnja i kolovoza 42 356, što je povećanje od 20 %. Grčka je 2015. također zabilježila snažan porast; u zemlju je pristiglo više od 211 000 nezakonitih migranata (uključujući oko 28 000 nezakonitih migranata koje su lokalna tijela registrirala, ali ih Frontex još nije zabilježio u svojim podacima). U svibnju i lipnju 2015. Frontex je utvrdio 53 624 nezakonita prelaska granica, a tijekom srpnja i kolovoza 137 000, što je povećanje od 250 %. Znatan udio ukupnog broja nezakonitih migranata u tim dvjema regijama činili su migranti s državljanstvima koja, na temelju podataka Eurostata, imaju visoku stopu priznavanja na razini Unije. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama (Frontex) središnja i istočna sredozemna ruta bila su glavna područja nezakonitih prelazaka granica Unije u prvih osam mjeseci 2015. Od početka 2015. oko 116 000 migranata nezakonitim je putem stiglo u Italiju (uključujući oko 10 000 nezakonitih migranata koje su registrirala lokalna tijela, ali ih Frontex još nije zabilježio u svojim podacima). U svibnju i lipnju 2015. Frontex je utvrdio 34 691 nezakonit prelazak granica, a tijekom srpnja i kolovoza 42 356, što je povećanje od 20 %. Grčka je 2015. također zabilježila snažan porast; u zemlju je pristiglo više od 211 000 nezakonitih migranata (uključujući oko 28 000 nezakonitih migranata koje su lokalna tijela registrirala, ali ih Frontex još nije zabilježio u svojim podacima). U svibnju i lipnju 2015. Frontex je utvrdio 53 624 nezakonita prelaska granica, a tijekom srpnja i kolovoza 137 000, što je povećanje od 250 %. Znatan udio ukupnog broja nezakonitih migranata u tim dvjema regijama činili su migranti s državljanstvima koja, na temelju podataka Eurostata, imaju visoku stopu priznavanja na razini Unije.

| (14) | Prema podacima Eurostata i EASO-a 39 183 osobe u razdoblju od siječnja do srpnja 2015. zatražile su međunarodnu zaštitu u Italiji, u usporedbi s 30 755 u istom razdoblju 2014. (povećanje od 27 %). Slično je povećanje broja zahtjeva zabilježeno u Grčkoj sa 7 475 podnositelja zahtjeva (povećanje od 30 %). |
| --- | --- |

(14)

Prema podacima Eurostata i EASO-a 39 183 osobe u razdoblju od siječnja do srpnja 2015. zatražile su međunarodnu zaštitu u Italiji, u usporedbi s 30 755 u istom razdoblju 2014. (povećanje od 27 %). Slično je povećanje broja zahtjeva zabilježeno u Grčkoj sa 7 475 podnositelja zahtjeva (povećanje od 30 %).

| (15) | U okviru migracijske politike i politike azila dosad su poduzete mnoge mjere radi pružanja potpore Italiji i Grčkoj, među ostalim pružanjem znatne hitne pomoći i operativne potpore EASO-a. Italija i Grčka bile su druga i treća najveća korisnica sredstava isplaćenih u razdoblju od 2007. do 2013. u okviru općeg programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima” (SOLID), a uz to su tim dvjema državama dodijeljena znatna sredstva za hitne slučajeve. Italija i Grčka vjerojatno će ostati glavni korisnici Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) u razdoblju od 2014. do 2020. |
| --- | --- |

(15)

U okviru migracijske politike i politike azila dosad su poduzete mnoge mjere radi pružanja potpore Italiji i Grčkoj, među ostalim pružanjem znatne hitne pomoći i operativne potpore EASO-a. Italija i Grčka bile su druga i treća najveća korisnica sredstava isplaćenih u razdoblju od 2007. do 2013. u okviru općeg programa „Solidarnost i upravljanje migracijskim tokovima” (SOLID), a uz to su tim dvjema državama dodijeljena znatna sredstva za hitne slučajeve. Italija i Grčka vjerojatno će ostati glavni korisnici Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) u razdoblju od 2014. do 2020.

| (16) | Zbog aktualne nestabilnosti i sukoba u neposrednom susjedstvu Italije i Grčke te posljedica migracijskih tokova za druge države članice, na njihove će se migracijske sustave i sustave azila vjerojatno i dalje stvarati znatan i povećan pritisak, uz znatan udio migranata kojima bi mogla biti potrebna međunarodna zaštita. To pokazuje da je zaista potrebno solidarizirati se s Italijom i Grčkom i dopuniti dosadašnja djelovanja privremenim mjerama u području azila i migracija. |
| --- | --- |

(16)

Zbog aktualne nestabilnosti i sukoba u neposrednom susjedstvu Italije i Grčke te posljedica migracijskih tokova za druge države članice, na njihove će se migracijske sustave i sustave azila vjerojatno i dalje stvarati znatan i povećan pritisak, uz znatan udio migranata kojima bi mogla biti potrebna međunarodna zaštita. To pokazuje da je zaista potrebno solidarizirati se s Italijom i Grčkom i dopuniti dosadašnja djelovanja privremenim mjerama u području azila i migracija.

| (17) | Vijeće je 22. rujna 2015. zabilježilo voljnost i spremnost država članica da, u skladu s načelima solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama kojima se vodi politika Unije o azilu i migracijama, sudjeluju u premještanju 120 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita. Vijeće je stoga odlučilo donijeti ovu Odluku. |
| --- | --- |

(17)

Vijeće je 22. rujna 2015. zabilježilo voljnost i spremnost država članica da, u skladu s načelima solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama kojima se vodi politika Unije o azilu i migracijama, sudjeluju u premještanju 120 000 osoba kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita. Vijeće je stoga odlučilo donijeti ovu Odluku.

| (18) | Trebalo bi napomenuti da se u Odluci (EU) 2015/1523 utvrđuje obveza Italije i Grčke da osiguraju strukturna rješenja kako bi ublažile izniman pritisak na svoje sustave azila i migracijske sustave uspostavom čvrstog i strateškog okvira kao odgovora na kriznu situaciju i jačanjem tekućeg procesa reformi u tim područjima. Hodogrami koje su Italija i Grčka u tu svrhu predstavile trebali bi biti prilagođeni na način da se u obzir uzme ova Odluka. |
| --- | --- |

(18)

Trebalo bi napomenuti da se u Odluci (EU) 2015/1523 utvrđuje obveza Italije i Grčke da osiguraju strukturna rješenja kako bi ublažile izniman pritisak na svoje sustave azila i migracijske sustave uspostavom čvrstog i strateškog okvira kao odgovora na kriznu situaciju i jačanjem tekućeg procesa reformi u tim područjima. Hodogrami koje su Italija i Grčka u tu svrhu predstavile trebali bi biti prilagođeni na način da se u obzir uzme ova Odluka.

| (19) | Imajući na umu da je Europsko vijeće postiglo dogovor o paketu međusobno povezanih mjera, Komisiji bi se, prema potrebi i nakon što se dotičnoj državi članici pruži prilika da izloži svoje stajalište, trebala povjeriti ovlast za suspenziju primjene ove Odluke na ograničeno razdoblje ako Italija ili Grčka u tom pogledu ne budu poštovale svoje obveze. |
| --- | --- |

(19)

Imajući na umu da je Europsko vijeće postiglo dogovor o paketu međusobno povezanih mjera, Komisiji bi se, prema potrebi i nakon što se dotičnoj državi članici pruži prilika da izloži svoje stajalište, trebala povjeriti ovlast za suspenziju primjene ove Odluke na ograničeno razdoblje ako Italija ili Grčka u tom pogledu ne budu poštovale svoje obveze.

| (20) | Od 26. rujna 2016.54 000 podnositelja zahtjeva trebalo bi razmjerno premjestiti iz Italije i Grčke u druge države članice. Vijeće i Komisija trebali bi stalno preispitivati stanje u vezi s masovnim priljevima državljana trećih zemalja u države članice. Komisija bi trebala prema potrebi podnositi prijedloge izmjene ove Odluke kako bi se odgovorilo na razvoj situacije na terenu i njezin učinak na mehanizam premještanja, kao i na novi pritisak na države članice, posebno najizloženije države članice. Komisija bi pri tome trebala uzeti u obzir stajališta vjerojatne države članice korisnice.
  Ako bi se ova Odluka izmijenila u korist neke druge države članice, ta bi država članica, na dan stupanja na snagu relevantne odluke Vijeća o izmjeni, Vijeću i Komisiji trebala predstaviti hodogram koji bi trebao sadržavati odgovarajuće mjere u području azila, prvog prihvata i vraćanja u svrhu jačanja kapaciteta, kvalitete i učinkovitosti svojih sustava u tim područjima, kao i mjere za osiguravanje odgovarajuće provedbe ove Odluke kako bi joj se omogućilo da se, nakon prestanka primjene ove Odluke, bolje nosi s mogućim povećanim priljevom migranata na svojem državnom području. |
| --- | --- |

(20)

Od 26. rujna 2016.54 000 podnositelja zahtjeva trebalo bi razmjerno premjestiti iz Italije i Grčke u druge države članice. Vijeće i Komisija trebali bi stalno preispitivati stanje u vezi s masovnim priljevima državljana trećih zemalja u države članice. Komisija bi trebala prema potrebi podnositi prijedloge izmjene ove Odluke kako bi se odgovorilo na razvoj situacije na terenu i njezin učinak na mehanizam premještanja, kao i na novi pritisak na države članice, posebno najizloženije države članice. Komisija bi pri tome trebala uzeti u obzir stajališta vjerojatne države članice korisnice.

Ako bi se ova Odluka izmijenila u korist neke druge države članice, ta bi država članica, na dan stupanja na snagu relevantne odluke Vijeća o izmjeni, Vijeću i Komisiji trebala predstaviti hodogram koji bi trebao sadržavati odgovarajuće mjere u području azila, prvog prihvata i vraćanja u svrhu jačanja kapaciteta, kvalitete i učinkovitosti svojih sustava u tim područjima, kao i mjere za osiguravanje odgovarajuće provedbe ove Odluke kako bi joj se omogućilo da se, nakon prestanka primjene ove Odluke, bolje nosi s mogućim povećanim priljevom migranata na svojem državnom području.

| (21) | Ako bi se neka država članica našla u sličnoj hitnoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, na temelju članka 78. stavka 3. UFEU-a. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, suspenziju obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(21)

Ako bi se neka država članica našla u sličnoj hitnoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može donijeti privremene mjere u korist dotične države članice, na temelju članka 78. stavka 3. UFEU-a. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, suspenziju obveza te države članice predviđenih ovom Odlukom.

| (22) | U skladu s člankom 78. stavkom 3. UFEU-a predviđene mjere u korist Italije i Grčke trebale bi biti privremene naravi. Razdoblje od 24 mjeseca razumno je s obzirom na to da je cilj osigurati da mjere predviđene ovom Odlukom imaju stvarni utjecaj u pogledu potpore Italiji i Grčkoj pri rješavanju znatnih migracijskih tokova na njihovim državnim područjima. |
| --- | --- |

(22)

U skladu s člankom 78. stavkom 3. UFEU-a predviđene mjere u korist Italije i Grčke trebale bi biti privremene naravi. Razdoblje od 24 mjeseca razumno je s obzirom na to da je cilj osigurati da mjere predviđene ovom Odlukom imaju stvarni utjecaj u pogledu potpore Italiji i Grčkoj pri rješavanju znatnih migracijskih tokova na njihovim državnim područjima.

| (23) | Mjere premještanja iz Italije i Grčke, predviđene ovom Odlukom, povlače za sobom privremeno odstupanje od pravila utvrđenog u članku 13. stavku 1. Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) prema kojem bi Italija i Grčka inače bile odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu na temelju kriterija utvrđenih u poglavlju III. te uredbe, kao i privremeno odstupanje od postupovnih koraka, među ostalim rokova, utvrđenih u člancima 21., 22. i 29. te uredbe. Ostale odredbe Uredbe (EU) br. 604/2013, uključujući provedbena pravila utvrđena u Uredbi Komisije (EZ) br. 1560/2003 (4) i Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 118/2014 (5) i dalje se primjenjuju, uključujući u njima navedena pravila u vezi s obvezom države članice koja obavlja transfer da pokrije troškove transfera podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja i u vezi sa suradnjom na transferima među državama članicama, kao i u vezi s prijenosom podataka putem elektroničke komunikacijske mreže „DubliNet”. Ova Odluka također povlači za sobom odstupanje od pristanka podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu kako je navedeno u članku 7. stavku 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(23)

Mjere premještanja iz Italije i Grčke, predviđene ovom Odlukom, povlače za sobom privremeno odstupanje od pravila utvrđenog u članku 13. stavku 1. Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) prema kojem bi Italija i Grčka inače bile odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu na temelju kriterija utvrđenih u poglavlju III. te uredbe, kao i privremeno odstupanje od postupovnih koraka, među ostalim rokova, utvrđenih u člancima 21., 22. i 29. te uredbe. Ostale odredbe Uredbe (EU) br. 604/2013, uključujući provedbena pravila utvrđena u Uredbi Komisije (EZ) br. 1560/2003 (4) i Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 118/2014 (5) i dalje se primjenjuju, uključujući u njima navedena pravila u vezi s obvezom države članice koja obavlja transfer da pokrije troškove transfera podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja i u vezi sa suradnjom na transferima među državama članicama, kao i u vezi s prijenosom podataka putem elektroničke komunikacijske mreže „DubliNet”. Ova Odluka također povlači za sobom odstupanje od pristanka podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu kako je navedeno u članku 7. stavku 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

| (24) | Mjere premještanja ne oslobađaju države članice od primjene Uredbe (EU) br. 604/2013 u potpunosti, uključujući odredbe koje se odnose na spajanje obitelji, posebnu zaštitu maloljetnika bez pratnje i diskrecijsku klauzulu iz humanitarnih razloga. |
| --- | --- |

(24)

Mjere premještanja ne oslobađaju države članice od primjene Uredbe (EU) br. 604/2013 u potpunosti, uključujući odredbe koje se odnose na spajanje obitelji, posebnu zaštitu maloljetnika bez pratnje i diskrecijsku klauzulu iz humanitarnih razloga.

| (25) | Trebalo je odrediti koje kriterije primijeniti pri odlučivanju o tome koje podnositelje zahtjeva i koliko njih treba premjestiti iz Italije i iz Grčke, ne dovodeći u pitanje odluke na nacionalnoj razini o zahtjevima za azil. Jasan i upotrebljiv sustav predviđen je na temelju praga koji odgovara prosječnoj stopi odluka na razini Unije kojima se odobrava međunarodna zaštita u prvostupanjskim postupcima, kako je utvrdio Eurostat, u odnosu na ukupan broj prvostupanjskih odluka na razini Unije o zahtjevima za međunarodnu zaštitu, na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka. S jedne strane, tim bi se pragom moralo osigurati, u najvećoj mogućoj mjeri, da svi podnositelji zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita mogu u potpunosti i brzo ostvariti svoja prava na zaštitu u državi članici premještanja. S druge strane, time bi se u najvećoj mogućoj mjeri moralo spriječiti da podnositelji zahtjeva za koje je vjerojatno da će primiti negativnu odluku u vezi sa zahtjevom budu premješteni u drugu državu članicu, čime bi se neopravdano produljio njihov boravak u Uniji. U ovoj Odluci trebalo bi upotrijebiti prag od 75 % temeljen na najnovijim ažuriranim tromjesečnim podacima Eurostata za prvostupanjske odluke. |
| --- | --- |

(25)

Trebalo je odrediti koje kriterije primijeniti pri odlučivanju o tome koje podnositelje zahtjeva i koliko njih treba premjestiti iz Italije i iz Grčke, ne dovodeći u pitanje odluke na nacionalnoj razini o zahtjevima za azil. Jasan i upotrebljiv sustav predviđen je na temelju praga koji odgovara prosječnoj stopi odluka na razini Unije kojima se odobrava međunarodna zaštita u prvostupanjskim postupcima, kako je utvrdio Eurostat, u odnosu na ukupan broj prvostupanjskih odluka na razini Unije o zahtjevima za međunarodnu zaštitu, na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka. S jedne strane, tim bi se pragom moralo osigurati, u najvećoj mogućoj mjeri, da svi podnositelji zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita mogu u potpunosti i brzo ostvariti svoja prava na zaštitu u državi članici premještanja. S druge strane, time bi se u najvećoj mogućoj mjeri moralo spriječiti da podnositelji zahtjeva za koje je vjerojatno da će primiti negativnu odluku u vezi sa zahtjevom budu premješteni u drugu državu članicu, čime bi se neopravdano produljio njihov boravak u Uniji. U ovoj Odluci trebalo bi upotrijebiti prag od 75 % temeljen na najnovijim ažuriranim tromjesečnim podacima Eurostata za prvostupanjske odluke.

| (26) | Privremene mjere namijenjene su smanjenju znatnog pritiska na sustave azila Italije i Grčke, posebno premještanjem znatnog broja podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su u državno područje Italije ili Grčke ušli nakon datuma početka primjene ove Odluke. Na temelju ukupnog broja državljana trećih zemalja koji su u 2015. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem te broja onih kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, ukupno 120 000 podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo bi premjestiti iz Italije i iz Grčke. Taj broj odgovara približno 43 % ukupnog broja državljana trećih zemalja kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su u Italiju i Grčku u srpnju i kolovozu 2015. ušli nezakonito. Mjerom premještanja predviđenom u ovoj Odluci pravedno se raspodjeljuje opterećenje između Italije i Grčke, s jedne strane, i ostalih država članica, s druge strane, s obzirom na ukupne dostupne podatke o nezakonitim prelascima granica 2015. S obzirom na brojčane podatke, 13 % tih podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije, 42 % iz Grčke, a 45 % trebalo bi premjestiti kako je predviđeno u ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(26)

Privremene mjere namijenjene su smanjenju znatnog pritiska na sustave azila Italije i Grčke, posebno premještanjem znatnog broja podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su u državno područje Italije ili Grčke ušli nakon datuma početka primjene ove Odluke. Na temelju ukupnog broja državljana trećih zemalja koji su u 2015. u Italiju i Grčku ušli nezakonitim putem te broja onih kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, ukupno 120 000 podnositelja zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo bi premjestiti iz Italije i iz Grčke. Taj broj odgovara približno 43 % ukupnog broja državljana trećih zemalja kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita, a koji su u Italiju i Grčku u srpnju i kolovozu 2015. ušli nezakonito. Mjerom premještanja predviđenom u ovoj Odluci pravedno se raspodjeljuje opterećenje između Italije i Grčke, s jedne strane, i ostalih država članica, s druge strane, s obzirom na ukupne dostupne podatke o nezakonitim prelascima granica 2015. S obzirom na brojčane podatke, 13 % tih podnositelja zahtjeva trebalo bi premjestiti iz Italije, 42 % iz Grčke, a 45 % trebalo bi premjestiti kako je predviđeno u ovoj Odluci.

| (27) | Država članica u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ove Odluke može, u izvanrednim okolnostima i navodeći opravdane razloge koji su u skladu s temeljnim vrijednostima Unije sadržanima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, obavijestiti Komisiju i Vijeće o tome da ne može sudjelovati u procesu premještanja najviše 30 % podnositelja zahtjeva koji su joj dodijeljeni u skladu s ovom Odlukom. Takvim je izvanrednim okolnostima posebno obuhvaćena situacija karakterizirana iznenadnim masivnim priljevom državljana trećih zemalja u takvom broju koji stvara ekstreman pritisak čak i na dobro pripremljen sustav azila, koji inače djeluje u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije koja se odnosi na azil, ili opasnošću od iznenadnog masivnog priljeva državljana trećih zemalja koji je toliko visoke vjerojatnosti da zahtijeva hitno djelovanje. Komisija bi nakon procjene Vijeću trebala podnijeti prijedloge provedbene odluke o privremenoj suspenziji premještanja najviše 30 % podnositelja zahtjeva koji su dodijeljeni dotičnoj državi članici. Kada je to opravdano, Komisija može predložiti produljenje roka za premještanje preostalog udjela za najviše 12 mjeseci nakon prestanka važenja ove Odluke. |
| --- | --- |

(27)

Država članica u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ove Odluke može, u izvanrednim okolnostima i navodeći opravdane razloge koji su u skladu s temeljnim vrijednostima Unije sadržanima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, obavijestiti Komisiju i Vijeće o tome da ne može sudjelovati u procesu premještanja najviše 30 % podnositelja zahtjeva koji su joj dodijeljeni u skladu s ovom Odlukom. Takvim je izvanrednim okolnostima posebno obuhvaćena situacija karakterizirana iznenadnim masivnim priljevom državljana trećih zemalja u takvom broju koji stvara ekstreman pritisak čak i na dobro pripremljen sustav azila, koji inače djeluje u skladu s relevantnom pravnom stečevinom Unije koja se odnosi na azil, ili opasnošću od iznenadnog masivnog priljeva državljana trećih zemalja koji je toliko visoke vjerojatnosti da zahtijeva hitno djelovanje. Komisija bi nakon procjene Vijeću trebala podnijeti prijedloge provedbene odluke o privremenoj suspenziji premještanja najviše 30 % podnositelja zahtjeva koji su dodijeljeni dotičnoj državi članici. Kada je to opravdano, Komisija može predložiti produljenje roka za premještanje preostalog udjela za najviše 12 mjeseci nakon prestanka važenja ove Odluke.

| (28) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu premještanja u slučaju razmjernog premještanja 54 000 podnositelja zahtjeva iz Italije i Grčke u druge države članice, u slučaju kada bi trebalo suspendirati sudjelovanje jedne ili više država članica u premještanju podnositelja zahtjeva, ili u slučaju da, nakon relevantnih obavijesti Vijeću, druga država članica/druge države članice ili pridružene države sudjeluju u premještanju, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Vijeću.
  Dodjela tih ovlasti Vijeću opravdana je s obzirom na politički osjetljivu narav takvih mjera, koje se dotiču nacionalnih ovlasti u pogledu prihvata državljana trećih zemalja na državno područje država članica i potrebe da se mogu brzo prilagoditi situacijama. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu premještanja u slučaju razmjernog premještanja 54 000 podnositelja zahtjeva iz Italije i Grčke u druge države članice, u slučaju kada bi trebalo suspendirati sudjelovanje jedne ili više država članica u premještanju podnositelja zahtjeva, ili u slučaju da, nakon relevantnih obavijesti Vijeću, druga država članica/druge države članice ili pridružene države sudjeluju u premještanju, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Vijeću.

Dodjela tih ovlasti Vijeću opravdana je s obzirom na politički osjetljivu narav takvih mjera, koje se dotiču nacionalnih ovlasti u pogledu prihvata državljana trećih zemalja na državno područje država članica i potrebe da se mogu brzo prilagoditi situacijama.

| (29) | Fondom za azil, migracije i integraciju (FAMI) osnovanim Uredbom (EU) br. 516/2014 pruža se potpora aktivnostima podjele opterećenja o kojima su se države članice usuglasile, a Fond je otvoren razvoju novih politika u tom području. Člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa se mogućnost da države članice provode djelovanja povezana s transferom podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu u okviru svojih nacionalnih programa, dok se člankom 18. te uredbe predviđa mogućnost dobivanja paušalnog iznosa od 6 000 EUR za transfer korisnika međunarodne zaštite iz druge države članice. |
| --- | --- |

(29)

Fondom za azil, migracije i integraciju (FAMI) osnovanim Uredbom (EU) br. 516/2014 pruža se potpora aktivnostima podjele opterećenja o kojima su se države članice usuglasile, a Fond je otvoren razvoju novih politika u tom području. Člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 516/2014 predviđa se mogućnost da države članice provode djelovanja povezana s transferom podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu u okviru svojih nacionalnih programa, dok se člankom 18. te uredbe predviđa mogućnost dobivanja paušalnog iznosa od 6 000 EUR za transfer korisnika međunarodne zaštite iz druge države članice.

| (30) | S ciljem provedbe načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti te uzimajući u obzir da se ovom Odlukom dodatno razvija politika u tom području, primjereno je osigurati da države članice koje na temelju ove Odluke iz Italije i Grčke premjeste podnositelje zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita dobiju paušalni iznos za svaku premještenu osobu jednak iznosu iz članka 18. Uredbe (EU) br. 516/2014, odnosno 6 000 EUR, a taj se iznos osigurava primjenom istih postupaka. To podrazumijeva i ograničeno, privremeno odstupanje od članka 18. te uredbe jer bi paušalni iznos trebao biti isplaćen s obzirom na premještene podnositelje zahtjeva, a ne s obzirom na korisnike međunarodne zaštite. Takvo privremeno proširenje opsega potencijalnih primatelja paušalnog iznosa nedvojbeno se smatra sastavnim dijelom hitnog programa uspostavljenog ovom Odlukom. Nadalje, kad je riječ o troškovima transfera osoba premještenih na temelju ove Odluke, primjereno je predvidjeti da Italija i Grčka dobiju paušalni iznos od najmanje 500 EUR za svaku osobu koju premjeste sa svojeg državnog područja, uzimajući u obzir stvarne troškove koji su potrebni za transfer podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja. Radi provedbe djelovanja na temelju ove Odluke države članice trebale bi imati pravo na dodatno pretfinanciranje koje bi bilo isplaćeno 2016. nakon revizije njihovih nacionalnih programa u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju. |
| --- | --- |

(30)

S ciljem provedbe načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti te uzimajući u obzir da se ovom Odlukom dodatno razvija politika u tom području, primjereno je osigurati da države članice koje na temelju ove Odluke iz Italije i Grčke premjeste podnositelje zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita dobiju paušalni iznos za svaku premještenu osobu jednak iznosu iz članka 18. Uredbe (EU) br. 516/2014, odnosno 6 000 EUR, a taj se iznos osigurava primjenom istih postupaka. To podrazumijeva i ograničeno, privremeno odstupanje od članka 18. te uredbe jer bi paušalni iznos trebao biti isplaćen s obzirom na premještene podnositelje zahtjeva, a ne s obzirom na korisnike međunarodne zaštite. Takvo privremeno proširenje opsega potencijalnih primatelja paušalnog iznosa nedvojbeno se smatra sastavnim dijelom hitnog programa uspostavljenog ovom Odlukom. Nadalje, kad je riječ o troškovima transfera osoba premještenih na temelju ove Odluke, primjereno je predvidjeti da Italija i Grčka dobiju paušalni iznos od najmanje 500 EUR za svaku osobu koju premjeste sa svojeg državnog područja, uzimajući u obzir stvarne troškove koji su potrebni za transfer podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja. Radi provedbe djelovanja na temelju ove Odluke države članice trebale bi imati pravo na dodatno pretfinanciranje koje bi bilo isplaćeno 2016. nakon revizije njihovih nacionalnih programa u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju.

| (31) | Potrebno je osigurati brzu uspostavu postupka premještanja te provedbu privremenih mjera uz blisku administrativnu suradnju država članica i operativnu potporu koju pruža EASO. |
| --- | --- |

(31)

Potrebno je osigurati brzu uspostavu postupka premještanja te provedbu privremenih mjera uz blisku administrativnu suradnju država članica i operativnu potporu koju pruža EASO.

| (32) | Tijekom čitavog postupka premještanja trebalo bi voditi računa o nacionalnoj sigurnosti i javnom redu, sve do provedbe transfera podnositelja zahtjeva. Uz potpuno poštovanje temeljnih prava podnositelja zahtjeva, uključujući relevantna pravila o zaštiti podataka, ako država članica ima opravdane razloge smatrati da podnositelj zahtjeva predstavlja opasnost za njezinu nacionalnu sigurnost ili javni red, o tome bi trebala obavijestiti druge države članice. |
| --- | --- |

(32)

Tijekom čitavog postupka premještanja trebalo bi voditi računa o nacionalnoj sigurnosti i javnom redu, sve do provedbe transfera podnositelja zahtjeva. Uz potpuno poštovanje temeljnih prava podnositelja zahtjeva, uključujući relevantna pravila o zaštiti podataka, ako država članica ima opravdane razloge smatrati da podnositelj zahtjeva predstavlja opasnost za njezinu nacionalnu sigurnost ili javni red, o tome bi trebala obavijestiti druge države članice.

| (33) | Pri odlučivanju koje bi podnositelje zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo premjestiti iz Italije i iz Grčke, prednost bi trebalo dati ranjivim podnositeljima zahtjeva u smislu članaka 21. i 22. Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7). U tom pogledu od primarne bi važnosti trebale biti sve posebne potrebe podnositelja zahtjeva, uključujući njihovo zdravlje. Najbolji interesi djeteta trebali bi uvijek biti na prvom mjestu. |
| --- | --- |

(33)

Pri odlučivanju koje bi podnositelje zahtjeva kojima je nedvojbeno potrebna međunarodna zaštita trebalo premjestiti iz Italije i iz Grčke, prednost bi trebalo dati ranjivim podnositeljima zahtjeva u smislu članaka 21. i 22. Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7). U tom pogledu od primarne bi važnosti trebale biti sve posebne potrebe podnositelja zahtjeva, uključujući njihovo zdravlje. Najbolji interesi djeteta trebali bi uvijek biti na prvom mjestu.

| (34) | Integracija podnositelja zahtjeva kojima je očito potrebna međunarodna zaštita u društvo zemlje domaćina osnova je za pravilno funkcioniranje zajedničkog europskog sustava azila. Stoga bi, kako bi se odlučilo koja bi konkretna država članica trebala biti država članica premještanja, posebnu pozornost trebalo posvetiti posebnim kvalifikacijama i osobinama dotičnih podnositelja zahtjeva, kao što su njihove jezične vještine i druge osobne informacije temeljene na dokazanim obiteljskim, kulturnim ili društvenim vezama kojima bi se olakšala njihova integracija u državi članici premještanja. Kad je riječ o posebno ranjivim podnositeljima zahtjeva, trebalo bi procijeniti može li država članica premještanja tim podnositeljima zahtjeva pružiti odgovarajuću potporu i voditi računa o nužnosti pravedne raspodjele tih podnositelja zahtjeva među državama članicama. Uz dužno poštovanje načela nediskriminacije države članice premještanja mogu navesti svoje preferencije za podnositelje zahtjeva na temelju gore navedenih podataka, a na osnovi kojih Italija i Grčka, savjetujući se s EASO-om i, prema potrebi, časnicima za vezu, mogu izraditi popis mogućih podnositelja zahtjeva utvrđenih za premještanje u tu državu članicu. |
| --- | --- |

(34)

Integracija podnositelja zahtjeva kojima je očito potrebna međunarodna zaštita u društvo zemlje domaćina osnova je za pravilno funkcioniranje zajedničkog europskog sustava azila. Stoga bi, kako bi se odlučilo koja bi konkretna država članica trebala biti država članica premještanja, posebnu pozornost trebalo posvetiti posebnim kvalifikacijama i osobinama dotičnih podnositelja zahtjeva, kao što su njihove jezične vještine i druge osobne informacije temeljene na dokazanim obiteljskim, kulturnim ili društvenim vezama kojima bi se olakšala njihova integracija u državi članici premještanja. Kad je riječ o posebno ranjivim podnositeljima zahtjeva, trebalo bi procijeniti može li država članica premještanja tim podnositeljima zahtjeva pružiti odgovarajuću potporu i voditi računa o nužnosti pravedne raspodjele tih podnositelja zahtjeva među državama članicama. Uz dužno poštovanje načela nediskriminacije države članice premještanja mogu navesti svoje preferencije za podnositelje zahtjeva na temelju gore navedenih podataka, a na osnovi kojih Italija i Grčka, savjetujući se s EASO-om i, prema potrebi, časnicima za vezu, mogu izraditi popis mogućih podnositelja zahtjeva utvrđenih za premještanje u tu državu članicu.

| (35) | Pravna i postupovna jamstva utvrđena u Uredbi (EU) br. 604/2013 i dalje se primjenjuju u pogledu podnositelja zahtjeva obuhvaćenih ovom Odlukom. Osim toga, podnositelje zahtjeva trebalo bi obavijestiti o postupku premještanja utvrđenom u ovoj Odluci te ih obavijestiti o odluci o premještanju koja predstavlja odluku o transferu u smislu članka 26. Uredbe (EU) br. 604/2013. S obzirom na to da podnositelj zahtjeva na temelju prava Unije nema pravo na odabir države članice odgovorne za njegov zahtjev, podnositelj zahtjeva trebao bi imati pravo na učinkovit pravni lijek protiv odluke o premještanju u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 samo u pogledu poštovanja njegovih temeljnih prava. U skladu s člankom 27. te uredbe države članice u svojem nacionalnom pravu mogu predvidjeti da žalba na odluku o transferu ne suspendira automatski transfer podnositelja zahtjeva, ali da dotična osoba ima mogućnost zahtijevati suspenziju provedbe odluke o transferu do zaključenja postupka žalbe. |
| --- | --- |

(35)

Pravna i postupovna jamstva utvrđena u Uredbi (EU) br. 604/2013 i dalje se primjenjuju u pogledu podnositelja zahtjeva obuhvaćenih ovom Odlukom. Osim toga, podnositelje zahtjeva trebalo bi obavijestiti o postupku premještanja utvrđenom u ovoj Odluci te ih obavijestiti o odluci o premještanju koja predstavlja odluku o transferu u smislu članka 26. Uredbe (EU) br. 604/2013. S obzirom na to da podnositelj zahtjeva na temelju prava Unije nema pravo na odabir države članice odgovorne za njegov zahtjev, podnositelj zahtjeva trebao bi imati pravo na učinkovit pravni lijek protiv odluke o premještanju u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 samo u pogledu poštovanja njegovih temeljnih prava. U skladu s člankom 27. te uredbe države članice u svojem nacionalnom pravu mogu predvidjeti da žalba na odluku o transferu ne suspendira automatski transfer podnositelja zahtjeva, ali da dotična osoba ima mogućnost zahtijevati suspenziju provedbe odluke o transferu do zaključenja postupka žalbe.

| (36) | Prije i nakon transfera u države članice premještanja, podnositelji zahtjeva uživaju prava i jamstva predviđena u Direktivi 2013/32/EU (8) i Direktivi 2013/33/EU (9) Europskog parlamenta i Vijeća, među ostalim njihove posebne prihvatne i postupovne potrebe. Osim toga, Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i dalje se primjenjuje na podnositelje zahtjeva obuhvaćene ovom Odlukom, a Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) primjenjuje se na državljane trećih zemalja koji se vraćaju, a nemaju pravo ostanka na državnom području. Gore navedeno podliježe ograničenjima u primjeni tih direktiva. |
| --- | --- |

(36)

Prije i nakon transfera u države članice premještanja, podnositelji zahtjeva uživaju prava i jamstva predviđena u Direktivi 2013/32/EU (8) i Direktivi 2013/33/EU (9) Europskog parlamenta i Vijeća, među ostalim njihove posebne prihvatne i postupovne potrebe. Osim toga, Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i dalje se primjenjuje na podnositelje zahtjeva obuhvaćene ovom Odlukom, a Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) primjenjuje se na državljane trećih zemalja koji se vraćaju, a nemaju pravo ostanka na državnom području. Gore navedeno podliježe ograničenjima u primjeni tih direktiva.

| (37) | U skladu s pravnom stečevinom Unije Italija i Grčka trebale bi osigurati čvrst mehanizam za identifikaciju, registraciju i uzimanje otisaka prstiju u postupku premještanja kako bi se brzo mogle identificirati osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita i ispunjavaju uvjete za premještanje, kao i identificirati migrante koji nemaju pravo na međunarodnu zaštitu identificirati i stoga bi se trebali vratiti. To bi se također trebalo primjenjivati na osobe koje su na državno područje Italije ili Grčke stigle između 24. ožujka i 25. rujna 2015. kako bi ispunjavali uvjete za premještanje. Kada dobrovoljni povratak nije izvediv, a ostale mjere predviđene u Direktivi 2008/115/EZ nisu prikladne za sprečavanje sekundarnih kretanja, trebalo bi hitno i učinkovito primijeniti mjere zadržavanja u skladu s poglavljem IV. te direktive. Podnositelje zahtjeva koji izbjegavaju postupak premještanja trebalo bi isključiti iz premještanja. |
| --- | --- |

(37)

U skladu s pravnom stečevinom Unije Italija i Grčka trebale bi osigurati čvrst mehanizam za identifikaciju, registraciju i uzimanje otisaka prstiju u postupku premještanja kako bi se brzo mogle identificirati osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita i ispunjavaju uvjete za premještanje, kao i identificirati migrante koji nemaju pravo na međunarodnu zaštitu identificirati i stoga bi se trebali vratiti. To bi se također trebalo primjenjivati na osobe koje su na državno područje Italije ili Grčke stigle između 24. ožujka i 25. rujna 2015. kako bi ispunjavali uvjete za premještanje. Kada dobrovoljni povratak nije izvediv, a ostale mjere predviđene u Direktivi 2008/115/EZ nisu prikladne za sprečavanje sekundarnih kretanja, trebalo bi hitno i učinkovito primijeniti mjere zadržavanja u skladu s poglavljem IV. te direktive. Podnositelje zahtjeva koji izbjegavaju postupak premještanja trebalo bi isključiti iz premještanja.

| (38) | Trebalo bi poduzeti mjere za sprečavanje sekundarnih kretanja premještenih osoba iz države članice premještanja u druge države članice, a kojim kretanjima bi se mogla onemogućiti učinkovita primjena ove Odluke. Države članice osobito bi trebale poduzeti potrebne preventivne mjere u području dostupnosti socijalnih naknada i pravnih lijekova, u skladu sa pravom Unije. Osim toga, podnositelje zahtjeva trebalo bi obavijestiti o posljedicama njihova daljnjeg nezakonitog kretanja unutar država članica i o činjenici da, ako im država članica premještanja odobri međunarodnu zaštitu, imaju pravo na prava povezana s međunarodnom zaštitom samo u toj državi članici. |
| --- | --- |

(38)

Trebalo bi poduzeti mjere za sprečavanje sekundarnih kretanja premještenih osoba iz države članice premještanja u druge države članice, a kojim kretanjima bi se mogla onemogućiti učinkovita primjena ove Odluke. Države članice osobito bi trebale poduzeti potrebne preventivne mjere u području dostupnosti socijalnih naknada i pravnih lijekova, u skladu sa pravom Unije. Osim toga, podnositelje zahtjeva trebalo bi obavijestiti o posljedicama njihova daljnjeg nezakonitog kretanja unutar država članica i o činjenici da, ako im država članica premještanja odobri međunarodnu zaštitu, imaju pravo na prava povezana s međunarodnom zaštitom samo u toj državi članici.

| (39) | Nadalje, u skladu s ciljevima utvrđenima u Direktivi 2013/33/EU, usklađivanje uvjeta prihvata među državama članicama trebalo bi doprinijeti ograničavanju sekundarnih kretanja podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na koja utječu različiti uvjeti njihova prihvata. S ciljem postizanja istog cilja države članice trebale bi razmotriti nametanje obveza izvješćivanja i pružanje podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu materijalnih uvjeta prihvata kao što su smještaj, hrana i odjeća samo u naravi, kao i, prema potrebi, osiguravanje izravnog transfera podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja. Jednako tako, kao što je predviđeno pravnom stečevinom u području azila i schengenskom pravnom stečevinom, tijekom razdoblja razmatranja zahtjeva za međunarodnu zaštitu države članice ne bi trebale, osim zbog ozbiljnih humanitarnih razloga, podnositeljima zahtjeva izdavati nacionalne putne isprave, niti pružati im druge poticaje, kao što su oni financijski, koji bi mogli olakšati njihovo nezakonito kretanje u druge države članice. U slučaju nezakonitih kretanja u druge države članice, od podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite trebalo bi zahtijevati da se vrate u državu članicu premještanja, a ta bi ih država članica trebala prihvatiti bez odgađanja. |
| --- | --- |

(39)

Nadalje, u skladu s ciljevima utvrđenima u Direktivi 2013/33/EU, usklađivanje uvjeta prihvata među državama članicama trebalo bi doprinijeti ograničavanju sekundarnih kretanja podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na koja utječu različiti uvjeti njihova prihvata. S ciljem postizanja istog cilja države članice trebale bi razmotriti nametanje obveza izvješćivanja i pružanje podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu materijalnih uvjeta prihvata kao što su smještaj, hrana i odjeća samo u naravi, kao i, prema potrebi, osiguravanje izravnog transfera podnositelja zahtjeva u državu članicu premještanja. Jednako tako, kao što je predviđeno pravnom stečevinom u području azila i schengenskom pravnom stečevinom, tijekom razdoblja razmatranja zahtjeva za međunarodnu zaštitu države članice ne bi trebale, osim zbog ozbiljnih humanitarnih razloga, podnositeljima zahtjeva izdavati nacionalne putne isprave, niti pružati im druge poticaje, kao što su oni financijski, koji bi mogli olakšati njihovo nezakonito kretanje u druge države članice. U slučaju nezakonitih kretanja u druge države članice, od podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite trebalo bi zahtijevati da se vrate u državu članicu premještanja, a ta bi ih država članica trebala prihvatiti bez odgađanja.

| (40) | Kako bi se izbjegla sekundarna kretanja korisnika međunarodne zaštite, države članice također bi trebale obavijestiti korisnike o uvjetima pod kojima zakonito mogu ući i boraviti u drugoj državi članici te bi trebale moći nametnuti obveze izvješćivanja. U skladu s Direktivom 2008/115/EZ, države članice trebale bi od korisnika međunarodne zaštite koji nezakonito boravi na njezinu državnom području zahtijevati da se bez odgode vrati u državu članicu premještanja. U slučaju da osoba odbije dobrovoljno se vratiti, trebalo bi izvršiti prisilni povratak u državu članicu premještanja. |
| --- | --- |

(40)

Kako bi se izbjegla sekundarna kretanja korisnika međunarodne zaštite, države članice također bi trebale obavijestiti korisnike o uvjetima pod kojima zakonito mogu ući i boraviti u drugoj državi članici te bi trebale moći nametnuti obveze izvješćivanja. U skladu s Direktivom 2008/115/EZ, države članice trebale bi od korisnika međunarodne zaštite koji nezakonito boravi na njezinu državnom području zahtijevati da se bez odgode vrati u državu članicu premještanja. U slučaju da osoba odbije dobrovoljno se vratiti, trebalo bi izvršiti prisilni povratak u državu članicu premještanja.

| (41) | Osim toga, ako je to predviđeno nacionalnim pravom, u slučaju prisilnog povratka u državu članicu premještanja država članica koja izvršava prisilni povratak može odlučiti izdati nacionalnu zabranu ulaska koja bi na određeno vrijeme spriječila korisnika da ponovno uđe na državno područje te određene države članice. |
| --- | --- |

(41)

Osim toga, ako je to predviđeno nacionalnim pravom, u slučaju prisilnog povratka u državu članicu premještanja država članica koja izvršava prisilni povratak može odlučiti izdati nacionalnu zabranu ulaska koja bi na određeno vrijeme spriječila korisnika da ponovno uđe na državno područje te određene države članice.

| (42) | S obzirom na to da je svrha ove Odluke suočavanje s hitnom situacijom i pružanje potpore Italiji i Grčkoj u jačanju njihovih sustava azila, njome bi im se trebalo omogućiti da, uz pomoć Komisije, s Islandom, Lihtenštajnom, Norveškom i Švicarskom sklope bilateralne dogovore o premještanju osoba koje su obuhvaćene područjem primjene ove Odluke. U takvim bi se dogovorima trebali odražavati i osnovni elementi ove Odluke, posebno oni koji se odnose na postupak premještanja te na prava i obveze podnositelja zahtjeva, kao i oni koji se odnose na Uredbu (EU) br. 604/2013. |
| --- | --- |

(42)

S obzirom na to da je svrha ove Odluke suočavanje s hitnom situacijom i pružanje potpore Italiji i Grčkoj u jačanju njihovih sustava azila, njome bi im se trebalo omogućiti da, uz pomoć Komisije, s Islandom, Lihtenštajnom, Norveškom i Švicarskom sklope bilateralne dogovore o premještanju osoba koje su obuhvaćene područjem primjene ove Odluke. U takvim bi se dogovorima trebali odražavati i osnovni elementi ove Odluke, posebno oni koji se odnose na postupak premještanja te na prava i obveze podnositelja zahtjeva, kao i oni koji se odnose na Uredbu (EU) br. 604/2013.

| (43) | Posebnu potporu koja se pruža Italiji i Grčkoj putem sustava premještanja trebalo bi dopuniti dodatnim mjerama koje bi se provodile od dolaska državljana trećih zemalja na državno područje Italije ili Grčke do završetka svih primjenjivih postupaka, što bi trebali koordinirati EASO i druge relevantne agencije poput Frontexa, koji koordiniraju vraćanje državljana trećih zemalja koji nemaju pravo ostanka na državnom području, u skladu s Direktivom 2008/115/EZ. |
| --- | --- |

(43)

Posebnu potporu koja se pruža Italiji i Grčkoj putem sustava premještanja trebalo bi dopuniti dodatnim mjerama koje bi se provodile od dolaska državljana trećih zemalja na državno područje Italije ili Grčke do završetka svih primjenjivih postupaka, što bi trebali koordinirati EASO i druge relevantne agencije poput Frontexa, koji koordiniraju vraćanje državljana trećih zemalja koji nemaju pravo ostanka na državnom području, u skladu s Direktivom 2008/115/EZ.

| (44) | S obzirom na to da ciljeve ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(44)

S obzirom na to da ciljeve ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (45) | Ovom se Odlukom poštuju temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(45)

Ovom se Odlukom poštuju temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

| (46) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, te ne dovodeći u pitanje članak 4. tog protokola, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, te ne dovodeći u pitanje članak 4. tog protokola, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (47) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, te ne dovodeći u pitanje članak 4. tog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(47)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, te ne dovodeći u pitanje članak 4. tog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (48) | U slučaju da, nakon obavijesti koju je na temelju članka 4. Protokola br. 21. uputila država članica obuhvaćena tim protokolom, Komisija u skladu s člankom 331. stavkom 1. UFEU-a potvrdi sudjelovanje te države članice u ovoj Odluci, Vijeće bi trebalo odrediti broj podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti u tu državu članicu. Vijeće bi također trebalo na odgovarajući način prilagoditi raspodjele u drugim državama članicama razmjerno smanjujući njihov udio. |
| --- | --- |

(48)

U slučaju da, nakon obavijesti koju je na temelju članka 4. Protokola br. 21. uputila država članica obuhvaćena tim protokolom, Komisija u skladu s člankom 331. stavkom 1. UFEU-a potvrdi sudjelovanje te države članice u ovoj Odluci, Vijeće bi trebalo odrediti broj podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti u tu državu članicu. Vijeće bi također trebalo na odgovarajući način prilagoditi raspodjele u drugim državama članicama razmjerno smanjujući njihov udio.

| (49) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-a i UFEU-a, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(49)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-a i UFEU-a, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (50) | S obzirom na hitnost situacije, ova Odluka trebala bi stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(50)

S obzirom na hitnost situacije, ova Odluka trebala bi stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Odlukom uvode privremene mjere u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke, kako bi im se pružila podrška da se bolje nose s hitnom situacijom zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u tim državama članicama.

2.   Komisija stalno pregledava stanje u vezi s masivnim priljevima državljana trećih zemalja u države članice.

Komisija prema potrebi podnosi prijedloge izmjene ove Odluke kako bi se u obzir uzeo razvoj situacije na terenu i njezin učinak na mehanizam premještanja, kao i novi pritisak na države članice, posebno najizloženije države članice.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „zahtjev za međunarodnu zaštitu” znači zahtjev za međunarodnu zaštitu kako je definiran u članku 2. točki (h) Direktive 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12); |
| --- | --- |

(a)

„zahtjev za međunarodnu zaštitu” znači zahtjev za međunarodnu zaštitu kako je definiran u članku 2. točki (h) Direktive 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12);

| (b) | „podnositelj zahtjeva” znači državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva koja je podnijela zahtjev za međunarodnu zaštitu o kojem još nije donesena konačna odluka; |
| --- | --- |

(b)

„podnositelj zahtjeva” znači državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva koja je podnijela zahtjev za međunarodnu zaštitu o kojem još nije donesena konačna odluka;

| (c) | „međunarodna zaštita” znači status izbjeglice i status osobe kojoj je odobrena supsidijarna zaštita kako je definirano u članku 2. točki (e) odnosno točki (g) Direktive 2011/95/EU; |
| --- | --- |

(c)

„međunarodna zaštita” znači status izbjeglice i status osobe kojoj je odobrena supsidijarna zaštita kako je definirano u članku 2. točki (e) odnosno točki (g) Direktive 2011/95/EU;

| (d) | „članovi obitelji” znači članovi obitelji kako su definirani u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 604/2013; |
| --- | --- |

(d)

„članovi obitelji” znači članovi obitelji kako su definirani u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 604/2013;

| (e) | „premještanje” znači transfer podnositelja zahtjeva s državnog područja države članice, koja je prema kriterijima utvrđenima u poglavlju III. Uredbe (EU) br. 604/2013 navedena kao odgovorna za razmatranje njegova zahtjeva za međunarodnu zaštitu, na državno područje države članice premještanja; |
| --- | --- |

(e)

„premještanje” znači transfer podnositelja zahtjeva s državnog područja države članice, koja je prema kriterijima utvrđenima u poglavlju III. Uredbe (EU) br. 604/2013 navedena kao odgovorna za razmatranje njegova zahtjeva za međunarodnu zaštitu, na državno područje države članice premještanja;

| (f) | „država članica premještanja” znači država članica koja postaje odgovorna za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 podnositelja zahtjeva nakon njegova premještanja na državno područje te države članice. |
| --- | --- |

(f)

„država članica premještanja” znači država članica koja postaje odgovorna za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 podnositelja zahtjeva nakon njegova premještanja na državno područje te države članice.

Članak 3.

Područje primjene

1.   Premještanje u skladu s ovom Odlukom odvija se samo u pogledu podnositelja zahtjeva koji je zahtjev za međunarodnu zaštitu podnio u Italiji ili Grčkoj i za kojeg bi te države inače bile odgovorne na temelju kriterija za određivanje odgovorne države članice utvrđenih u poglavlju III. Uredbe (EU) br. 604/2013.

2.   Premještanje u skladu s ovom Odlukom primjenjuje se samo na podnositelja zahtjeva s državljanstvom za koje udio odluka o priznavanju međunarodne zaštite u odnosu na prvostupanjske odluke o zahtjevima za međunarodnu zaštitu iz poglavlja III. Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13), prema najnovijim raspoloživim podacima Eurostata o prosjeku Unije koji se ažuriraju svaka tri mjeseca, iznosi 75 % ili više. U slučaju osoba bez državljanstva u obzir se uzima država prethodnog uobičajenog boravišta. Tromjesečno ažurirani podaci uzimaju se u obzir samo u pogledu podnositelja zahtjeva koji već nisu utvrđeni kao podnositelji zahtjeva koje bi se moglo premjestiti u skladu s člankom 5. stavkom 3. ove Odluke.

Članak 4.

Premještanje 120 000 podnositelja zahtjeva u države članice

1.   120 000 podnositelja zahtjeva premješta se u druge države članice kako slijedi:

| (a) | 15 600 podnositelja zahtjeva premješta se iz Italije na državna područja ostalih država članica u skladu s tablicom iz Priloga I. |
| --- | --- |

(a)

15 600 podnositelja zahtjeva premješta se iz Italije na državna područja ostalih država članica u skladu s tablicom iz Priloga I.

| (b) | 50 400 podnositelja zahtjeva premješta se iz Grčke na državna područja ostalih država članica u skladu s tablicom iz Priloga II. |
| --- | --- |

(b)

50 400 podnositelja zahtjeva premješta se iz Grčke na državna područja ostalih država članica u skladu s tablicom iz Priloga II.

| (c) | 54 000 podnositelja zahtjeva premješta se na državna područja ostalih država članica razmjerno brojkama utvrđenima u prilozima I. i II., u skladu sa stavkom 2. ovog članka ili izmjenom ove Odluke, kako je navedeno u članku 1. stavku 2. i u stavku 3. ovog članka. |
| --- | --- |

(c)

54 000 podnositelja zahtjeva premješta se na državna područja ostalih država članica razmjerno brojkama utvrđenima u prilozima I. i II., u skladu sa stavkom 2. ovog članka ili izmjenom ove Odluke, kako je navedeno u članku 1. stavku 2. i u stavku 3. ovog članka.

2.   Od 26. rujna 2016.54 000 podnositelja zahtjeva navedenih u stavku 1. točki (c) premješta se iz Italije i Grčke, u omjeru koji proizlazi iz stavka 1. točaka (a) i (b), na državna područja drugih država članica razmjerno brojkama utvrđenima u prilozima I. II. Komisija Vijeću podnosi prijedlog o brojkama koje se na odgovarajući način raspodjeljuju po pojedinoj državi članici.

3.   Ako do 26. rujna 2016. Komisija smatra da je prilagodba mehanizma premještanja opravdana zbog razvoja situacije na terenu ili da se država članica nalazi u hitnoj situaciji zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja uslijed naglih promjena tokova migracija i uzimajući u obzir stajališta vjerojatne države članice korisnice, ona prema potrebi može podnijeti prijedloge Vijeću, kako je navedeno u članku 1. stavku 2.

Jednako tako, država članica može, navodeći opravdane razloge, obavijestiti Vijeće i Komisiju da se nalazi u sličnoj hitnoj situaciji. Komisija razmatra navedene razloge i prema potrebi podnosi prijedloge Vijeću, kako je navedeno u članku 1. stavku 2.

4.   U slučaju da, nakon obavijesti koju je na temelju članka 4. Protokola br. 21. uputila država članica obuhvaćena tim protokolom, Komisija u skladu s člankom 331. stavkom 1. UFEU-a potvrdi sudjelovanje te države članice u ovoj Odluci, Vijeće na prijedlog Komisije određuje broj podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti u dotičnu državu članicu. U istoj provedbenoj odluci Vijeće također na odgovarajući način prilagođuje raspodjele u drugim državama članicama razmjerno smanjujući njihov udio.

5.   U iznimnim okolnostima pojedina država članica može, do 26. prosinca 2015., obavijestiti Vijeće i Komisiju da privremeno nije u mogućnosti sudjelovati u procesu premještanja najviše 30 % podnositelja zahtjeva koji su joj dodijeljeni u skladu sa stavkom 1., navodeći opravdane razloge koji su u skladu s temeljnim vrijednostima Unije sadržanima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji.

Komisija ocjenjuje iznesene razloge i Vijeću podnosi prijedloge u vezi s privremenom suspenzijom premještanja najviše 30 % podnositelja zahtjeva koji su državi članici dodijeljeni u skladu sa stavkom 1. Kada je to opravdano, Komisija može predložiti produljenje roka za premještanje podnositelja zahtjeva u okviru preostalog udjela za najviše 12 mjeseci nakon datuma iz članka 13. stavka 2.

6.   Vijeće u roku od mjesec dana odlučuje o prijedlozima iz stavka 5.

7.   Za potrebe primjene stavaka 2., 4. i 6. ovog članka te članka 11. stavka 2., Vijeće na prijedlog Komisije donosi provedbenu odluku.

Članak 5.

Postupak premještanja

1.   Za potrebe administrativne suradnje potrebne za provedbu ove Odluke, svaka država članica imenuje nacionalnu kontaktnu točku čiju adresu dostavlja drugim državama članicama i EASO-u. Države članice u suradnji s EASO-om i drugim relevantnim agencijama poduzimaju sve odgovarajuće mjere za uspostavu neposredne suradnje i razmjene informacija među nadležnim tijelima, među ostalim i u pogledu razloga iz stavka 7.

2.   Države članice u redovitim vremenskim razmacima, a najmanje svaka tri mjeseca, navode broj podnositelja zahtjeva koji se mogu brzo premjestiti na njihovo državno područje i sve druge relevantne informacije.

3.   Na temelju tih informacija Italija i Grčka, uz pomoć EASO-a i, ako je to primjenjivo, uz pomoć časnikâ za vezu država članica iz stavka 8. utvrđuju pojedinačne podnositelje zahtjeva koje bi se moglo premjestiti u druge države članice te, što je prije moguće, kontaktnim točkama tih država članica dostavljaju sve relevantne informacije. U tu se svrhu prednost daje ranjivim podnositeljima zahtjeva u smislu članaka 21. i 22. Direktive 2013/33/EU.

4.   Nakon što to odobri država članica premještanja, Italija i Grčka što je prije moguće, savjetujući se s EASO-om, donose odluku o premještanju svakog utvrđenog podnositelja zahtjeva u konkretnu državu članicu premještanja i obavješćuju podnositelja zahtjeva u skladu s člankom 6. stavkom 4. Država članica premještanja može odlučiti ne odobriti premještanje podnositelja zahtjeva samo ako za to postoje opravdani razlozi kako je navedeno u stavku 7. ovog članka.

5.   Podnositelje zahtjeva čiji se otisci prstiju moraju uzeti u skladu s obvezama utvrđenima u članku 9. Uredbe (EU) br. 603/2013 može se predložiti za premještanje samo ako su im otisci prstiju uzeti i dostavljeni središnjem sustavu Eurodaca u skladu s tom uredbom.

6.   Transfer podnositelja zahtjeva na državno područje države članice premještanja obavlja se što je prije moguće nakon datuma obavješćivanja dotične osobe o odluci o transferu iz članka 6. stavka 4. ove Odluke. Italija i Grčka državi članici premještanja dostavljaju podatke o mjestu i vremenu transfera, kao i sve druge relevantne informacije.

7.   Države članice zadržavaju pravo odbiti premještanje podnositelja zahtjeva samo ako za njega postoje opravdani razlozi da ih se smatra opasnošću za njihovu nacionalnu sigurnost ili javni red ili ako postoje ozbiljni razlozi za primjenu odredaba o isključenju utvrđenih u člancima 12. i 17. Direktive 2011/95/EU.

8.   Radi provedbe svih aspekata postupka premještanja opisanih u ovom članku države članice mogu, nakon razmjene svih odgovarajućih informacija, donijeti odluku o imenovanju časnikâ za vezu u Italiji i Grčkoj.

9.   U skladu s pravnom stečevinom Unije, države članice u potpunosti provode svoje obveze. U skladu s tim, identifikaciju, registraciju i uzimanje otisaka prstiju u svrhu postupka premještanja jamče Italija i Grčka. Kako bi se osiguralo da proces i dalje bude učinkovit te da se njime može upravljati, mjesta i mjere za prihvat organiziraju se za privremeni smještaj ljudi u skladu s pravnom stečevinom Unije, sve dok se brzo ne donese odluka o njihovoj situaciji. Podnositelji zahtjeva koji izbjegavaju postupak premještanja isključeni su iz premještanja.

10.   Postupak premještanja predviđen ovim člankom dovršava se što je prije moguće, a najkasnije dva mjeseca od trenutka kada država članica premještanja uputi navod u skladu sa stavkom 2., osim ako država članica premještanja odobri premještanje u skladu sa stavkom 4. manje od dva tjedna prije isteka tog dvomjesečnog razdoblja. U tom se slučaju rok za dovršenje postupka premještanja može produljiti za najviše dva dodatna tjedna. Osim toga, navedeni se rok prema potrebi može produljiti i za dodatna četiri tjedna ako Italija ili Grčka dokažu objektivne praktične prepreke koje sprečavaju da se transfer dogodi.

Ako postupak premještanja nije dovršen unutar tih rokova te osim ako se Italija i Grčka s državom članicom premještanja dogovore o razumnom produljenju roka, Italija i Grčka ostaju odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013.

11.   Nakon premještanja podnositelja zahtjeva država članica premještanja uzima otiske prstiju podnositelja zahtjeva i dostavlja ih središnjem sustavu Eurodaca u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 603/2013 te ažurira skupove podataka u skladu s člankom 10. i, gdje je to primjenjivo, člankom 18. te uredbe.

Članak 6.

Prava i obveze podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su obuhvaćeni ovom Odlukom

1.   Pri provedbi ove Odluke najbolji interes djeteta primarna je briga država članica.

2.   Države članice osiguravaju da se članovi obitelji koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Odluke premjeste na državno područje iste države članice.

3.   Prije odluke o premještanju podnositelja zahtjeva Italija i Grčka obavješćuju podnositelja zahtjeva o postupku premještanja, kako je utvrđeno u ovoj Odluci, na jeziku koji podnositelj zahtjeva razumije ili se opravdano pretpostavlja da ga razumije.

4.   Nakon donošenja odluke o premještanju podnositelja zahtjeva i prije samog premještanja, Italija i Grčka obavješćuju u pisanom obliku dotičnu osobu o odluci o njezinu premještanju. U toj se odluci navodi država članica premještanja.

5.   Od podnositelja zahtjeva ili korisnika međunarodne zaštite koji uđe na državno područje države članice koja nije država članica premještanja, a ne udovoljava uvjetima za boravak u toj drugoj državi članici zahtijeva se da se odmah vrati. Država članica premještanja bez odgađanja ponovno preuzima osobu.

Članak 7.

Operativna potpora Italiji i Grčkoj

1.   Kako bi se pružila potpora Italiji i Grčkoj da se bolje nose s iznimnim pritiskom na svoje sustave azila i migracijske sustave do kojeg dolazi zbog aktualnog povećanog migracijskog pritiska na njihove vanjske granice, države članice povećavaju svoju operativnu potporu u suradnji s Italijom i Grčkom u području međunarodne zaštite odgovarajućim aktivnostima kojima koordiniraju EASO, Frontex i druge relevantne agencije, osobito stavljanjem na raspolaganje, prema potrebi, nacionalnih stručnjaka za sljedeće aktivnosti potpore:

| (a) | pregled državljana trećih zemalja koji pristižu u Italiju i u Grčku, uključujući njihovu jasnu identifikaciju, uzimanje otisaka prstiju i registraciju i, gdje je to primjenjivo, registraciju njihovih zahtjeva za međunarodnu zaštitu i, na zahtjev Italije ili Grčke, njihovu početnu obradu; |
| --- | --- |

(a)

pregled državljana trećih zemalja koji pristižu u Italiju i u Grčku, uključujući njihovu jasnu identifikaciju, uzimanje otisaka prstiju i registraciju i, gdje je to primjenjivo, registraciju njihovih zahtjeva za međunarodnu zaštitu i, na zahtjev Italije ili Grčke, njihovu početnu obradu;

| (b) | pružanje informacija i prema potrebi posebne pomoći podnositeljima zahtjeva ili potencijalnim podnositeljima zahtjeva koji bi mogli biti predmet premještanja u skladu s ovom Odlukom; |
| --- | --- |

(b)

pružanje informacija i prema potrebi posebne pomoći podnositeljima zahtjeva ili potencijalnim podnositeljima zahtjeva koji bi mogli biti predmet premještanja u skladu s ovom Odlukom;

| (c) | pripremu i organizaciju operacija vraćanja državljana trećih zemalja koji se nisu prijavili za međunarodnu zaštitu ili čije je pravo da ostanu na državnom području prestalo. |
| --- | --- |

(c)

pripremu i organizaciju operacija vraćanja državljana trećih zemalja koji se nisu prijavili za međunarodnu zaštitu ili čije je pravo da ostanu na državnom području prestalo.

2.   Uz potporu koja se pruža u skladu sa stavkom 1. te kako bi se olakšala provedba svih koraka postupka premještanja, Italiji i Grčkoj pruža se prema potrebi posebna potpora putem odgovarajućih aktivnosti kojima koordiniraju EASO, Frontex i druge relevantne agencije.

Članak 8.

Dopunske mjere koje trebaju poduzeti Italija i Grčka

1.   Italija i Grčka, imajući na umu obveze utvrđene člankom 8. stavkom 1. Odluke (EU) 2015/1523, i do 26. listopada 2015., dostavljaju Vijeću i Komisiji ažurirani hodogram uzimajući u obzir potrebu da se osigura pravilna provedba ove Odluke.

2.   Ako bi se ova Odluka izmijenila u korist neke druge države članice u skladu s člankom 1. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 3., ta država članica, na dan stupanja na snagu relevantne odluke Vijeća o izmjeni, Vijeću i Komisiji predstavlja hodogram koji sadržava odgovarajuće mjere u području azila, prvog prihvata i vraćanja u svrhu jačanja kapaciteta, kvalitete i učinkovitosti svojih sustava u tim područjima, kao i mjere za osiguravanje odgovarajuće provedbe ove Odluke. Ta država članica u potpunosti provodi navedeni hodogram.

3.   Ako Italija ili Grčka ne poštuju obveze iz stavka 1., Komisija može, nakon što se dotičnoj državi pruži prilika da izloži svoja stajališta, odlučiti suspendirati primjenu ove Odluke u pogledu te države članice na razdoblje od najviše tri mjeseca. Komisija može odlučiti da se takva suspenzija jednom produlji za dodatno razdoblje od najviše tri mjeseca. Takva suspenzija ne utječe na transfere podnositelja zahtjeva koji su u tijeku nakon što ih je odobrila država članica premještanja u skladu s člankom 5. stavkom 4.

Članak 9.

Daljnje hitne situacije

U slučaju hitne situacije zbog iznenadnog priljeva državljana trećih zemalja u neku državu članicu, Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, može usvojiti privremene mjere u korist dotične države članice, u skladu s člankom 78. stavkom 3. UFEU-a. Takve mjere mogu uključivati, prema potrebi, suspenziju sudjelovanja te države članice u premještanjima predviđenima ovom Odlukom, kao i moguće kompenzacijske mjere za Italiju i za Grčku.

Članak 10.

Financijska potpora

1.   Za svaku osobu koja se premješta u skladu s ovom Odlukom:

| (a) | država članica premještanja prima paušalni iznos od 6 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

država članica premještanja prima paušalni iznos od 6 000 EUR;

| (b) | Italija ili Grčka primaju paušalni iznos od najmanje 500 EUR. |
| --- | --- |

(b)

Italija ili Grčka primaju paušalni iznos od najmanje 500 EUR.

2.   Financijska potpora provodi se primjenom postupaka utvrđenih u članku 18. Uredbe (EU) br. 516/2014. Kao iznimka od modaliteta pretfinanciranja utvrđenih tom uredbom, državama članicama isplaćuje se u 2016. iznos pretfinanciranja koji čini 50 % njihovih ukupnih sredstava dodijeljenih u skladu s ovom Odlukom.

Članak 11.

Suradnja s pridruženim državama

1.   Italija odnosno Grčka mogu uz pomoć Komisije sklopiti bilateralne dogovore s Islandom, Lihtenštajnom, Norveškom odnosno Švicarskom o premještanju podnositelja zahtjeva s državnog područja Italije i Grčke na državno područje potonjih država. U tim se dogovorima na odgovarajući način uzimaju u obzir osnovni elementi ove Odluke, posebno oni koji se odnose na postupak premještanja te prava i obveze podnositelja zahtjeva.

2.   U slučaju sklapanja takvih bilateralnih dogovora, Italija ili Grčka priopćuju Komisiji i Vijeću broj podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti u pridružene države. Vijeće na prijedlog Komisije na odgovarajući način prilagođuje raspodjele u drugim državama članicama razmjerno smanjujući njihov udio.

Članak 12.

Izvješćivanje

Na temelju informacija koje pružaju države članice i relevantne agencije, Komisija svakih šest mjeseci Vijeću podnosi izvješće o provedbi ove Odluke.

Na temelju informacija koje pružaju Italija i Grčka, Komisija isto tako svakih šest mjeseci Vijeću podnosi izvješće o provedbi hodogramâ iz članka 8.

Članak 13.

Stupanje na snagu

1.   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Primjenjuje se do 26. rujna 2017.

3.   Primjenjuje se na osobe koje pristižu na državno područje Italije i Grčke od 25. rujna 2015. do 26. rujna 2017., kao i na podnositelje zahtjeva koji su od 24. ožujka 2015. pristigli na državno područje tih država članica.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. rujna 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

J. ASSELBORN

---

(1)  Mišljenje od 17. rujna 2015. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1523 od 14. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (SL L 239, 15.9.2015., str. 146.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvođenju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

3

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 1560/2003 od 2. rujna 2003. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 343/2003 o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji državljanin treće zemlje podnosi u jednoj od država članica (SL L 222, 5.9.2003., str. 3.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 118/2014 оd 30. siječnja 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1560/2003 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 343/2003 o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji državljanin treće zemlje podnosi u jednoj od država članica (SL L 39, 8.2.2014., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 168.).

6

(7)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

7

(8)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

8

(9)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (preinaka) (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.).

10

(11)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

11

(12)  Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

12

(13)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

13

---

PRILOG I.

Raspodjela iz Italije

| | Raspodjela prema državi članici (premještanje 15 600 podnositelja zahtjeva) |
| --- | --- |
| Austrija | 462 |
| Belgija | 579 |
| Bugarska | 201 |
| Hrvatska | 134 |
| Cipar | 35 |
| Češka | 376 |
| Estonija | 47 |
| Finska | 304 |
| Francuska | 3 064 |
| Njemačka | 4 027 |
| Mađarska | 306 |
| Latvija | 66 |
| Litva | 98 |
| Luksemburg | 56 |
| Malta | 17 |
| Nizozemska | 922 |
| Poljska | 1 201 |
| Portugal | 388 |
| Rumunjska | 585 |
| Slovačka | 190 |
| Slovenija | 80 |
| Španjolska | 1 896 |
| Švedska | 567 |

Raspodjela prema državi članici (premještanje 15 600 podnositelja zahtjeva)

Austrija

462

Belgija

579

Bugarska

201

Hrvatska

134

Cipar

35

Češka

376

Estonija

47

Finska

304

Francuska

3 064

Njemačka

4 027

Mađarska

306

Latvija

66

Litva

98

Luksemburg

56

Malta

17

Nizozemska

922

Poljska

1 201

Portugal

388

Rumunjska

585

Slovačka

190

Slovenija

80

Španjolska

1 896

Švedska

567

---

PRILOG II.

Raspodjela iz Grčke

| | Raspodjela prema državi članici (premještanje 50 400 podnositelja zahtjeva) |
| --- | --- |
| Austrija | 1 491 |
| Belgija | 1 869 |
| Bugarska | 651 |
| Hrvatska | 434 |
| Cipar | 112 |
| Češka | 1 215 |
| Estonija | 152 |
| Finska | 982 |
| Francuska | 9 898 |
| Njemačka | 13 009 |
| Mađarska | 988 |
| Latvija | 215 |
| Litva | 318 |
| Luksemburg | 181 |
| Malta | 54 |
| Nizozemska | 2 978 |
| Poljska | 3 881 |
| Portugal | 1 254 |
| Rumunjska | 1 890 |
| Slovačka | 612 |
| Slovenija | 257 |
| Španjolska | 6 127 |
| Švedska | 1 830 |

Raspodjela prema državi članici (premještanje 50 400 podnositelja zahtjeva)

Austrija

1 491

Belgija

1 869

Bugarska

651

Hrvatska

434

Cipar

112

Češka

1 215

Estonija

152

Finska

982

Francuska

9 898

Njemačka

13 009

Mađarska

988

Latvija

215

Litva

318

Luksemburg

181

Malta

54

Nizozemska

2 978

Poljska

3 881

Portugal

1 254

Rumunjska

1 890

Slovačka

612

Slovenija

257

Španjolska

6 127

Švedska

1 830

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/95

---

DELEGIRANA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1602

оd 5. lipnja 2015.

o istovjetnosti regulatornog sustava solventnosti i bonitetnog sustava za društva za osiguranje i reosiguranje koji su na snazi u Švicarskoj na temelju članka 172. stavka 2., članka 227. stavka 4. i članka 260. stavka 3. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 172. stavak 2., članak 227. stavak 4. i članak 260. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Direktivom 2009/138/EZ uspostavlja se bonitetni sustav za društva za osiguranje i reosiguranje u Uniji zasnovan na riziku. Potpuna primjena Direktive 2009/138/EZ na osiguravatelje i reosiguravatelje u Uniji započinje 1. siječnja 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2009/138/EZ uspostavlja se bonitetni sustav za društva za osiguranje i reosiguranje u Uniji zasnovan na riziku. Potpuna primjena Direktive 2009/138/EZ na osiguravatelje i reosiguravatelje u Uniji započinje 1. siječnja 2016.

| (2) | Premda će se Direktiva Solventnost II u cijelosti primjenjivati tek od 1. siječnja 2016., Komisija već može donijeti ovu Delegiranu odluku, u skladu s člankom 311. Direktive Solventnost II. |
| --- | --- |

(2)

Premda će se Direktiva Solventnost II u cijelosti primjenjivati tek od 1. siječnja 2016., Komisija već može donijeti ovu Delegiranu odluku, u skladu s člankom 311. Direktive Solventnost II.

| (3) | Članak 172. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost regulatornog sustava solventnosti treće zemlje koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem u toj trećoj zemlji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da se ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju sjedište u toj trećoj zemlji tretiraju na isti način kao ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju odobrenje za rad u skladu s tom Direktivom. |
| --- | --- |

(3)

Članak 172. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost regulatornog sustava solventnosti treće zemlje koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem u toj trećoj zemlji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da se ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju sjedište u toj trećoj zemlji tretiraju na isti način kao ugovori o reosiguranju sklopljeni s društvima koja imaju odobrenje za rad u skladu s tom Direktivom.

| (4) | Članak 227. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost za osiguravatelje iz trećih zemalja koji su dio grupe sa sjedištem u Uniji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da takve grupe, ako se za izvještavanje na razini grupe kao metoda konsolidacije upotrebljava metoda odbitaka i agregiranja, za potrebe izračuna zahtjeva solventnosti i prihvatljivih vlastitih sredstava grupe uzmu u obzir izračun kapitalnih zahtjeva i raspoloživi kapital (vlastita sredstva) u skladu s pravilima jurisdikcije izvan Unije umjesto da ih izračunavaju na temelju Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(4)

Članak 227. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost za osiguravatelje iz trećih zemalja koji su dio grupe sa sjedištem u Uniji. Pozitivnom odlukom o istovjetnosti omogućuje se da takve grupe, ako se za izvještavanje na razini grupe kao metoda konsolidacije upotrebljava metoda odbitaka i agregiranja, za potrebe izračuna zahtjeva solventnosti i prihvatljivih vlastitih sredstava grupe uzmu u obzir izračun kapitalnih zahtjeva i raspoloživi kapital (vlastita sredstva) u skladu s pravilima jurisdikcije izvan Unije umjesto da ih izračunavaju na temelju Direktive 2009/138/EZ.

| (5) | Članak 260. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost društava za osiguranje i reosiguranje čije matično društvo ima sjedište izvan Unije. U skladu s člankom 261. stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ, države članice se u slučaju pozitivne odluke o istovjetnosti oslanjaju na istovjetni nadzor grupe koji obavljaju nadzorna tijela grupe iz treće zemlje. |
| --- | --- |

(5)

Članak 260. Direktive 2009/138/EZ odnosi se na istovjetnost društava za osiguranje i reosiguranje čije matično društvo ima sjedište izvan Unije. U skladu s člankom 261. stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ, države članice se u slučaju pozitivne odluke o istovjetnosti oslanjaju na istovjetni nadzor grupe koji obavljaju nadzorna tijela grupe iz treće zemlje.

| (6) | Pravni sustav treće zemlje smatra se u cijelosti istovjetnim sustavu uspostavljenom Direktivom 2009/138/EZ ako je u skladu sa zahtjevima koji osiguravaju usporedivu razinu zaštite ugovaratelju osiguranja i korisniku osiguranja. Ako se ne stavi izvan snage, odluka o potpunoj istovjetnosti u skladu s člankom 172. stavkom 2., člankom 227. stavkom 4. i člankom 260. stavkom 3. neograničenog je trajanja. |
| --- | --- |

(6)

Pravni sustav treće zemlje smatra se u cijelosti istovjetnim sustavu uspostavljenom Direktivom 2009/138/EZ ako je u skladu sa zahtjevima koji osiguravaju usporedivu razinu zaštite ugovaratelju osiguranja i korisniku osiguranja. Ako se ne stavi izvan snage, odluka o potpunoj istovjetnosti u skladu s člankom 172. stavkom 2., člankom 227. stavkom 4. i člankom 260. stavkom 3. neograničenog je trajanja.

| (7) | Dana 9. ožujka 2015. Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) dostavilo je Komisiji mišljenje u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) o regulatornom i nadzornom sustavu koji je u Švicarskoj na snazi za društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja. Mišljenje EIOPA-e temelji se na relevantnom švicarskom zakonodavnom okviru, uključujući švicarski Zakon o nadzoru financijskih tržišta od 22. lipnja 2007. („FINMASA”), koji je stupio na snagu 1. siječnja 2009., Zakon o nadzoru osiguranja („ISA”) od 17. prosinca 2004. i Pravilnik o nadzoru osiguranja („ISO”) (3). Komisija svoju procjenu temelji na informacijama koje joj je dostavila EIOPA. |
| --- | --- |

(7)

Dana 9. ožujka 2015. Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) dostavilo je Komisiji mišljenje u skladu s člankom 33. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) o regulatornom i nadzornom sustavu koji je u Švicarskoj na snazi za društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja. Mišljenje EIOPA-e temelji se na relevantnom švicarskom zakonodavnom okviru, uključujući švicarski Zakon o nadzoru financijskih tržišta od 22. lipnja 2007. („FINMASA”), koji je stupio na snagu 1. siječnja 2009., Zakon o nadzoru osiguranja („ISA”) od 17. prosinca 2004. i Pravilnik o nadzoru osiguranja („ISO”) (3). Komisija svoju procjenu temelji na informacijama koje joj je dostavila EIOPA.

| (8) | Uzimajući u obzir odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (4), a posebno članke 378., 379. i 380., te mišljenje EIOPA-e, pri procjeni istovjetnosti na temelju članka 172. stavka 2., članka 227. stavka 4. odnosno članka 260. stavka 3. Direktive 2009/138/EZ potrebno je primijeniti niz kriterija. |
| --- | --- |

(8)

Uzimajući u obzir odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (4), a posebno članke 378., 379. i 380., te mišljenje EIOPA-e, pri procjeni istovjetnosti na temelju članka 172. stavka 2., članka 227. stavka 4. odnosno članka 260. stavka 3. Direktive 2009/138/EZ potrebno je primijeniti niz kriterija.

| (9) | Ti kriteriji sadržavaju određene zahtjeve koji su zajednički najmanje dvama od navedenih članaka Delegirane uredbe (EU) (članci 378., 379. i 380.), koji se primjenjuju na razini pojedinačnih (5) društava za (re)osiguranje i na razini grupa (re)osiguravatelja, a kojima je obuhvaćeno područje ovlasti, solventnosti, upravljanja, transparentnosti, suradnje među nadležnim tijelima i postupanja s povjerljivim informacijama te učinak odluka na financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Ti kriteriji sadržavaju određene zahtjeve koji su zajednički najmanje dvama od navedenih članaka Delegirane uredbe (EU) (članci 378., 379. i 380.), koji se primjenjuju na razini pojedinačnih (5) društava za (re)osiguranje i na razini grupa (re)osiguravatelja, a kojima je obuhvaćeno područje ovlasti, solventnosti, upravljanja, transparentnosti, suradnje među nadležnim tijelima i postupanja s povjerljivim informacijama te učinak odluka na financijsku stabilnost.

| (10) | Kao prvo, kada je riječ o sredstvima, ovlastima i nadležnostima, švicarsko tijelo za nadzor financijskih tržišta (FINMA) ima ovlasti za učinkovit nadzor djelatnosti (re)osiguranja i uvođenje sankcija te, prema potrebi, poduzimanje izvršnih mjera poput oduzimanja dozvole za rad društva ili zamjene cijele uprave ili dijela uprave. FINMA ima potrebna financijska sredstva i ljudske resurse, znanje, kapacitete i mandat za učinkovitu zaštitu svih ugovaratelja osiguranja i korisnika osiguranja. |
| --- | --- |

(10)

Kao prvo, kada je riječ o sredstvima, ovlastima i nadležnostima, švicarsko tijelo za nadzor financijskih tržišta (FINMA) ima ovlasti za učinkovit nadzor djelatnosti (re)osiguranja i uvođenje sankcija te, prema potrebi, poduzimanje izvršnih mjera poput oduzimanja dozvole za rad društva ili zamjene cijele uprave ili dijela uprave. FINMA ima potrebna financijska sredstva i ljudske resurse, znanje, kapacitete i mandat za učinkovitu zaštitu svih ugovaratelja osiguranja i korisnika osiguranja.

| (11) | Drugo, kada je riječ o solventnosti, švicarska procjena financijskog položaja društava za (re)osiguranje i grupa (re)osiguravatelja, odnosno „švicarski test solventnosti” (Swiss Solvency Test, SST), počiva na zdravim ekonomskim načelima, a zahtjevi solventnosti temelje se na ekonomskom vrednovanju sve imovine i obveza. U okviru SST-a zahtijeva se da društva za (re)osiguranje drže dostatne financijske resurse te se utvrđuju kriteriji za tehničke pričuve, ulaganja, kapitalne zahtjeve (uključujući minimalnu razinu kapitala) i vlastita sredstva te predviđa pravodobna intervencija FINMA-e ako se ne poštuju kapitalni zahtjevi ili ako su ugroženi interesi ugovaratelja osiguranja. Kapitalni zahtjevi zasnovani su na riziku i cilj im je obuhvatiti mjerljive rizike. Ako se rizik ne mjeri, na njega se primjenjuju druge mjere: primjerice, operativni rizici određuju se kvalitativno u okviru švicarske ocjene kvalitete (Swiss Quality Assessment, SQA). Glavni kapitalni zahtjev, koji se u SST-u naziva ciljni kapital, izračunava se kako bi se obuhvatili neočekivani gubici koji proizlaze iz postojećeg poslovanja. Osim toga, apsolutni minimalni potrebni kapital (minimalni kapital) za osiguravatelje u okviru SST-a razlikuje se ovisno o vrsti osiguranja. Oba su zahtjeva barem jednako stroga kao odgovarajući zahtjevi iz Direktive 2009/138/EZ za sve postojeće kombinacije osiguranja švicarskih osiguravatelja. Kada je riječ o modelima, društva za osiguranje mogu upotrebljavati standardni model ili, ako to zahtijeva FINMA ili na vlastitu inicijativu, interni model. |
| --- | --- |

(11)

Drugo, kada je riječ o solventnosti, švicarska procjena financijskog položaja društava za (re)osiguranje i grupa (re)osiguravatelja, odnosno „švicarski test solventnosti” (Swiss Solvency Test, SST), počiva na zdravim ekonomskim načelima, a zahtjevi solventnosti temelje se na ekonomskom vrednovanju sve imovine i obveza. U okviru SST-a zahtijeva se da društva za (re)osiguranje drže dostatne financijske resurse te se utvrđuju kriteriji za tehničke pričuve, ulaganja, kapitalne zahtjeve (uključujući minimalnu razinu kapitala) i vlastita sredstva te predviđa pravodobna intervencija FINMA-e ako se ne poštuju kapitalni zahtjevi ili ako su ugroženi interesi ugovaratelja osiguranja. Kapitalni zahtjevi zasnovani su na riziku i cilj im je obuhvatiti mjerljive rizike. Ako se rizik ne mjeri, na njega se primjenjuju druge mjere: primjerice, operativni rizici određuju se kvalitativno u okviru švicarske ocjene kvalitete (Swiss Quality Assessment, SQA). Glavni kapitalni zahtjev, koji se u SST-u naziva ciljni kapital, izračunava se kako bi se obuhvatili neočekivani gubici koji proizlaze iz postojećeg poslovanja. Osim toga, apsolutni minimalni potrebni kapital (minimalni kapital) za osiguravatelje u okviru SST-a razlikuje se ovisno o vrsti osiguranja. Oba su zahtjeva barem jednako stroga kao odgovarajući zahtjevi iz Direktive 2009/138/EZ za sve postojeće kombinacije osiguranja švicarskih osiguravatelja. Kada je riječ o modelima, društva za osiguranje mogu upotrebljavati standardni model ili, ako to zahtijeva FINMA ili na vlastitu inicijativu, interni model.

| (12) | Treće, u pogledu upravljanja, u okviru švicarskog regulatornog sustava solventnosti zahtijeva se da društva za (re)osiguranje imaju učinkovit sustav upravljanja, a posebno jasnu organizacijsku strukturu, zahtjeve u vezi s poslovnim ugledom i iskustvom osoba koje upravljaju društvom, učinkovit postupak prenošenja informacija unutar društva i prema FINMA-i. Osim toga, FINMA učinkovito nadzire izdvojene funkcije i djelatnosti. |
| --- | --- |

(12)

Treće, u pogledu upravljanja, u okviru švicarskog regulatornog sustava solventnosti zahtijeva se da društva za (re)osiguranje imaju učinkovit sustav upravljanja, a posebno jasnu organizacijsku strukturu, zahtjeve u vezi s poslovnim ugledom i iskustvom osoba koje upravljaju društvom, učinkovit postupak prenošenja informacija unutar društva i prema FINMA-i. Osim toga, FINMA učinkovito nadzire izdvojene funkcije i djelatnosti.

| (13) | U okviru SST-a zahtijeva se i da društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja imaju funkciju upravljanja rizicima, praćenja usklađenosti i unutarnje revizije te aktuarsku funkciju. Osim toga, u okviru SST-a zahtijeva se sustav upravljanja rizicima koji omogućuje utvrđivanje, mjerenje i praćenje rizika, upravljanje rizicima i izvješćivanje o rizicima te učinkovit sustav unutarnje kontrole. Zahtjevi Direktive 2009/138/EZ u pogledu unutarnje revizije i praćenja usklađenosti za pojedinačna društva na zadovoljavajući su način obuhvaćeni ISO-om jer se njime učvršćuju zahtjevi upravljanja rizicima, a posebno obveza uspostave funkcije praćenja usklađenosti. |
| --- | --- |

(13)

U okviru SST-a zahtijeva se i da društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja imaju funkciju upravljanja rizicima, praćenja usklađenosti i unutarnje revizije te aktuarsku funkciju. Osim toga, u okviru SST-a zahtijeva se sustav upravljanja rizicima koji omogućuje utvrđivanje, mjerenje i praćenje rizika, upravljanje rizicima i izvješćivanje o rizicima te učinkovit sustav unutarnje kontrole. Zahtjevi Direktive 2009/138/EZ u pogledu unutarnje revizije i praćenja usklađenosti za pojedinačna društva na zadovoljavajući su način obuhvaćeni ISO-om jer se njime učvršćuju zahtjevi upravljanja rizicima, a posebno obveza uspostave funkcije praćenja usklađenosti.

| (14) | Na temelju sustava koji je na snazi u Švicarskoj zahtijeva se da sve promjene poslovne politike ili upravljanja društvom za (re)osiguranje ili grupom (re)osiguravatelja ili kvalificiranih udjela u tim društvima ili grupama moraju biti u skladu s načelima dobrog i razboritog upravljanja. Konkretno, preuzimanja, promjene u poslovnom planu ili kvalificiranim udjelima društava za (re)osiguranje ili grupa (re)osiguravatelja prijavljuju se FINMA-i, koja u opravdanim slučajevima može primijeniti odgovarajuće sankcije, npr. zabraniti preuzimanje. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju sustava koji je na snazi u Švicarskoj zahtijeva se da sve promjene poslovne politike ili upravljanja društvom za (re)osiguranje ili grupom (re)osiguravatelja ili kvalificiranih udjela u tim društvima ili grupama moraju biti u skladu s načelima dobrog i razboritog upravljanja. Konkretno, preuzimanja, promjene u poslovnom planu ili kvalificiranim udjelima društava za (re)osiguranje ili grupa (re)osiguravatelja prijavljuju se FINMA-i, koja u opravdanim slučajevima može primijeniti odgovarajuće sankcije, npr. zabraniti preuzimanje.

| (15) | Četvrto, kada je riječ o transparentnosti, društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja obvezni su FINMA-i dostaviti sve informacije potrebne za nadzor te najmanje jedanput godišnje objaviti izvješće o solventnosti i financijskom stanju. Zahtjevi Direktive 2009/138/EZ u pogledu javne objave na zadovoljavajući su način obuhvaćeni ISO-om s obzirom na to da su vrste kvalitativnih i kvantitativnih informacija koje se moraju objaviti u skladu s Direktivom 2009/138/EZ. U skladu s ISO-om društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja moraju objaviti svoje poslovne djelatnosti, rezultate, upravljanje rizicima, profil rizičnosti i metode procjene, posebice za pričuve, upravljanje kapitalom i solventnost. |
| --- | --- |

(15)

Četvrto, kada je riječ o transparentnosti, društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja obvezni su FINMA-i dostaviti sve informacije potrebne za nadzor te najmanje jedanput godišnje objaviti izvješće o solventnosti i financijskom stanju. Zahtjevi Direktive 2009/138/EZ u pogledu javne objave na zadovoljavajući su način obuhvaćeni ISO-om s obzirom na to da su vrste kvalitativnih i kvantitativnih informacija koje se moraju objaviti u skladu s Direktivom 2009/138/EZ. U skladu s ISO-om društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja moraju objaviti svoje poslovne djelatnosti, rezultate, upravljanje rizicima, profil rizičnosti i metode procjene, posebice za pričuve, upravljanje kapitalom i solventnost.

| (16) | Peto, u pogledu čuvanja poslovne tajne te suradnje i razmjene informacija, sustavom na snazi u Švicarskoj predviđa se obveza čuvanja poslovne tajne za sve osobe koje rade ili su radile za FINMA-u, uključujući revizore i stručnjake koji djeluju u ime FINMA-e. U okviru tih obveza predviđa se da se povjerljive informacije ne smiju otkrivati osim u zbirnom ili sažetom obliku, ne dovodeći u pitanje slučajeve obuhvaćene kaznenim pravom. Nadalje, povjerljive informacije primljene od drugih nadzornih tijela FINMA će upotrebljavati samo u izvršavanju svojih dužnosti te u svrhe predviđene zakonom. Sustav koji je na snazi u Švicarskoj sadržava i zahtjev da se u slučaju da se proglasi stečaj društva za (re)osiguranje ili se nad njim provodi postupak prisilne likvidacije povjerljive informacije mogu otkriti ako se ne odnose na treće osobe uključene u spašavanje društva. Povjerljive informacije primljene od drugog nadzornog tijela FINMA može priopćiti nadležnim tijelima i drugim tijelima ili osobama koje podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne u Švicarskoj samo uz izričitu suglasnost dotičnog nadzornog tijela. FINMA je sa svim državama članicama Unije potpisala memorandum o razumijevanju u pogledu koordinacije međunarodne suradnje, a posebno u vezi s razmjenom povjerljivih informacija. |
| --- | --- |

(16)

Peto, u pogledu čuvanja poslovne tajne te suradnje i razmjene informacija, sustavom na snazi u Švicarskoj predviđa se obveza čuvanja poslovne tajne za sve osobe koje rade ili su radile za FINMA-u, uključujući revizore i stručnjake koji djeluju u ime FINMA-e. U okviru tih obveza predviđa se da se povjerljive informacije ne smiju otkrivati osim u zbirnom ili sažetom obliku, ne dovodeći u pitanje slučajeve obuhvaćene kaznenim pravom. Nadalje, povjerljive informacije primljene od drugih nadzornih tijela FINMA će upotrebljavati samo u izvršavanju svojih dužnosti te u svrhe predviđene zakonom. Sustav koji je na snazi u Švicarskoj sadržava i zahtjev da se u slučaju da se proglasi stečaj društva za (re)osiguranje ili se nad njim provodi postupak prisilne likvidacije povjerljive informacije mogu otkriti ako se ne odnose na treće osobe uključene u spašavanje društva. Povjerljive informacije primljene od drugog nadzornog tijela FINMA može priopćiti nadležnim tijelima i drugim tijelima ili osobama koje podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne u Švicarskoj samo uz izričitu suglasnost dotičnog nadzornog tijela. FINMA je sa svim državama članicama Unije potpisala memorandum o razumijevanju u pogledu koordinacije međunarodne suradnje, a posebno u vezi s razmjenom povjerljivih informacija.

| (17) | Šesto, kada je riječ o učinku njezinih odluka, FINMA i ostala švicarska nadležna tijela koja imaju mandat osigurati pravilno funkcioniranje financijskih tržišta, poput Švicarske narodne banke i Ministarstva financija, u mogućnosti su procijeniti kako će odluke utjecati na stabilnost financijskih sustava na svjetskoj razini, osobito u izvanrednim situacijama, te uzeti u obzir njihove moguće procikličke učinke ako dođe do izuzetnih kretanja na financijskim tržištima. U okviru sustava koji je na snazi u Švicarskoj prethodno spomenuta nadležna tijela održavaju redovite sastanke radi razmjene informacija o rizicima za financijsku stabilnost i koordinacije djelovanja. Sastanci se održavaju i na međunarodnoj razini, gdje švicarska nadležna tijela primjerice razmjenjuju informacije o pitanjima financijske stabilnosti s kolegijima nadzornih tijela država članica Unije i EIOPA-om. |
| --- | --- |

(17)

Šesto, kada je riječ o učinku njezinih odluka, FINMA i ostala švicarska nadležna tijela koja imaju mandat osigurati pravilno funkcioniranje financijskih tržišta, poput Švicarske narodne banke i Ministarstva financija, u mogućnosti su procijeniti kako će odluke utjecati na stabilnost financijskih sustava na svjetskoj razini, osobito u izvanrednim situacijama, te uzeti u obzir njihove moguće procikličke učinke ako dođe do izuzetnih kretanja na financijskim tržištima. U okviru sustava koji je na snazi u Švicarskoj prethodno spomenuta nadležna tijela održavaju redovite sastanke radi razmjene informacija o rizicima za financijsku stabilnost i koordinacije djelovanja. Sastanci se održavaju i na međunarodnoj razini, gdje švicarska nadležna tijela primjerice razmjenjuju informacije o pitanjima financijske stabilnosti s kolegijima nadzornih tijela država članica Unije i EIOPA-om.

| (18) | U člancima 378. i 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 navode se i posebni kriteriji u pogledu istovjetnosti za djelatnosti reosiguranja i za nadzor grupe. |
| --- | --- |

(18)

U člancima 378. i 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 navode se i posebni kriteriji u pogledu istovjetnosti za djelatnosti reosiguranja i za nadzor grupe.

| (19) | Kada je riječ o posebnim kriterijima za djelatnosti reosiguranja iz članka 378. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, početak obavljanja djelatnosti reosiguranja podliježe prethodnom odobrenju FINMA-e ovisno o ispunjenu detaljnih standarda predviđenih zakonom. Vlastita društva za reosiguranje obuhvaćena su regulatornim sustavom solventnosti koji je na snazi u Švicarskoj na temelju ISO-a. |
| --- | --- |

(19)

Kada je riječ o posebnim kriterijima za djelatnosti reosiguranja iz članka 378. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, početak obavljanja djelatnosti reosiguranja podliježe prethodnom odobrenju FINMA-e ovisno o ispunjenu detaljnih standarda predviđenih zakonom. Vlastita društva za reosiguranje obuhvaćena su regulatornim sustavom solventnosti koji je na snazi u Švicarskoj na temelju ISO-a.

| (20) | Kada je riječ o posebnim kriterijima za nadzor grupe u skladu s člankom 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, FINMA ima ovlasti odrediti na koja se društva primjenjuje nadzor na razini grupe te nadzirati društva za osiguranje i reosiguranje koja su dio grupe. FINMA nadzire sva društva za (re)osiguranje nad kojima sudjelujuće društvo kako je definirano u članku 212. stavku 1. točki (a) Direktive 2009/138/EZ ima dominantan ili značajan utjecaj. |
| --- | --- |

(20)

Kada je riječ o posebnim kriterijima za nadzor grupe u skladu s člankom 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, FINMA ima ovlasti odrediti na koja se društva primjenjuje nadzor na razini grupe te nadzirati društva za osiguranje i reosiguranje koja su dio grupe. FINMA nadzire sva društva za (re)osiguranje nad kojima sudjelujuće društvo kako je definirano u članku 212. stavku 1. točki (a) Direktive 2009/138/EZ ima dominantan ili značajan utjecaj.

| (21) | FINMA ima sposobnost ocijeniti profil rizičnosti, financijski položaj i solventnost društava za (re)osiguranje koja su dio grupe te poslovnu strategiju grupe. |
| --- | --- |

(21)

FINMA ima sposobnost ocijeniti profil rizičnosti, financijski položaj i solventnost društava za (re)osiguranje koja su dio grupe te poslovnu strategiju grupe.

| (22) | U okviru sustava koji je na snazi u Švicarskoj pravila o izvješćivanju i računovodstvu omogućuju praćenje transakcija unutar grupe i koncentracija rizika, o kojima grupe (re)osiguravatelja moraju izvješćivati najmanje jedanput godišnje. |
| --- | --- |

(22)

U okviru sustava koji je na snazi u Švicarskoj pravila o izvješćivanju i računovodstvu omogućuju praćenje transakcija unutar grupe i koncentracija rizika, o kojima grupe (re)osiguravatelja moraju izvješćivati najmanje jedanput godišnje.

| (23) | U okviru sustava koji je na snazi u Švicarskoj FINMA ograničava uporabu vlastitih sredstava društva za (re)osiguranje ako se ona ne mogu djelotvorno staviti na raspolaganje za pokrivanje kapitalnog zahtjeva sudjelujućeg društva za koje se računa solventnost grupe. Izračunom solventnosti grupe dobiva se rezultat koji je barem jednak rezultatu dobivenom na temelju metoda iz članaka 230. i 233. Direktive 2009/138/EZ, bez dvostrukog računanja vlastitih sredstava i isključujući unutargrupno stvaranje kapitala uzajamnim financiranjem. Konkretnije, čak i ako nema koeficijenta solventnosti grupe iz članaka 230. i 233. Direktive 2009/138/EZ već samo niz koeficijenata solventnosti po subjektu unutar grupe, tim su nizom obuhvaćene sve interakcije među subjektima u grupi te se na taj način uzima u obzir struktura grupe. |
| --- | --- |

(23)

U okviru sustava koji je na snazi u Švicarskoj FINMA ograničava uporabu vlastitih sredstava društva za (re)osiguranje ako se ona ne mogu djelotvorno staviti na raspolaganje za pokrivanje kapitalnog zahtjeva sudjelujućeg društva za koje se računa solventnost grupe. Izračunom solventnosti grupe dobiva se rezultat koji je barem jednak rezultatu dobivenom na temelju metoda iz članaka 230. i 233. Direktive 2009/138/EZ, bez dvostrukog računanja vlastitih sredstava i isključujući unutargrupno stvaranje kapitala uzajamnim financiranjem. Konkretnije, čak i ako nema koeficijenta solventnosti grupe iz članaka 230. i 233. Direktive 2009/138/EZ već samo niz koeficijenata solventnosti po subjektu unutar grupe, tim su nizom obuhvaćene sve interakcije među subjektima u grupi te se na taj način uzima u obzir struktura grupe.

| (24) | Prema tome, budući da regulatorni i nadzorni sustav koji je na snazi za društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja u Švicarskoj ispunjava sve kriterije utvrđene u člancima 378., 379. i 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, smatra se da on ispunjava kriterije za potpunu istovjetnost utvrđene u članku 172. stavku 2., članku 227. stavku 4. i članku 260. stavku 3. Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(24)

Prema tome, budući da regulatorni i nadzorni sustav koji je na snazi za društva za (re)osiguranje i grupe (re)osiguravatelja u Švicarskoj ispunjava sve kriterije utvrđene u člancima 378., 379. i 380. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, smatra se da on ispunjava kriterije za potpunu istovjetnost utvrđene u članku 172. stavku 2., članku 227. stavku 4. i članku 260. stavku 3. Direktive 2009/138/EZ.

| (25) | Komisija može u bilo koje vrijeme provesti posebno preispitivanje za pojedinu treću zemlju ili državno područje izvan okvira općeg preispitivanja ako je zbog relevantnih događaja potrebno da Komisija preispita priznanje dodijeljeno ovom odlukom. Komisija bi uz tehničku pomoć EIOPA-e trebala nastaviti pratiti razvoj sustava koji je na snazi u Švicarskoj i ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka. |
| --- | --- |

(25)

Komisija može u bilo koje vrijeme provesti posebno preispitivanje za pojedinu treću zemlju ili državno područje izvan okvira općeg preispitivanja ako je zbog relevantnih događaja potrebno da Komisija preispita priznanje dodijeljeno ovom odlukom. Komisija bi uz tehničku pomoć EIOPA-e trebala nastaviti pratiti razvoj sustava koji je na snazi u Švicarskoj i ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je donesena ova Odluka.

| (26) | Direktiva 2009/138/EZ primjenjuje se od 1. siječnja 2016. Stoga bi ovom Odlukom i istovjetnost regulatornog sustava solventnosti i bonitetnog sustava koji su na snazi u Švicarskoj trebalo priznati od tog datuma, |
| --- | --- |

(26)

Direktiva 2009/138/EZ primjenjuje se od 1. siječnja 2016. Stoga bi ovom Odlukom i istovjetnost regulatornog sustava solventnosti i bonitetnog sustava koji su na snazi u Švicarskoj trebalo priznati od tog datuma,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Od 1. siječnja 2016. regulatorni sustav solventnosti koji je na snazi u Švicarskoj i koji se primjenjuje na djelatnosti reosiguranja društava sa sjedištem u Švicarskoj smatra se istovjetnim zahtjevima iz glave I. Direktive 2009/138/EZ.

Članak 2.

Od 1. siječnja 2016. regulatorni sustav solventnosti koji je na snazi u Švicarskoj i koji se primjenjuje na društva za osiguranje i reosiguranje sa sjedištem u Švicarskoj smatra se istovjetnim zahtjevima iz glave I. poglavlja VI. Direktive 2009/138/EZ.

Članak 3.

Od 1. siječnja 2016. bonitetni sustav koji je na snazi u Švicarskoj i koji se primjenjuje na nadzor društava za osiguranje i reosiguranje u grupi smatra se istovjetnim zahtjevima iz glave III. Direktive 2009/138/EZ.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. lipnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

2

(3)  ISO je Švicarsko federalno vijeće donijelo 25. ožujka 2015., a stupa na snagu 1. srpnja 2015.

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).

4

(5)  U ovom se aktu navodi razmatraju li se društva za osiguranje na pojedinačnoj razini ili na razini grupe. Pojedinačna društva mogu, ali ne moraju biti dio grupe.

5

---

| 24.9.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 248/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 248/99

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1603

оd 13. kolovoza 2015.

o mjeri koju je poduzela Španjolska u skladu s člankom 7. Direktive Vijeća 89/686/EEZ kojom povlači s tržišta jednu vrstu plutajućih pomagala za poduku plivanja

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/686/EEZ od 21. prosinca 1989. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na osobnu zaštitnu opremu (1), a posebno njezin članak 7.,

budući da:

| (1) | Španjolska nadležna tijela obavijestila su Komisiju i ostale države članice o mjeri povlačenja s tržišta plutajućih pomagala za poduku plivanja tipa Delphin Schwimmscheiben- Typ Super koja proizvodi poduzeće Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Njemačka. Proizvod je imao oznaku CE u skladu s Direktivom 89/686/EEZ, nakon što je provedeno ispitivanje i pregled tipa na temelju usklađene norme EN 13138-1:2008 Plutajuća pomagala za poduku plivanja – 1. dio: Sigurnosni zahtjevi i ispitne metode za plutajuća pomagala koja se oblače, koje je obavilo njemačko prijavljeno tijelo TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197). Proizvod se smatra osobnom zaštitnom opremom i razvrstan je u kategoriju II. |
| --- | --- |

(1)

Španjolska nadležna tijela obavijestila su Komisiju i ostale države članice o mjeri povlačenja s tržišta plutajućih pomagala za poduku plivanja tipa Delphin Schwimmscheiben- Typ Super koja proizvodi poduzeće Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Njemačka. Proizvod je imao oznaku CE u skladu s Direktivom 89/686/EEZ, nakon što je provedeno ispitivanje i pregled tipa na temelju usklađene norme EN 13138-1:2008 Plutajuća pomagala za poduku plivanja – 1. dio: Sigurnosni zahtjevi i ispitne metode za plutajuća pomagala koja se oblače, koje je obavilo njemačko prijavljeno tijelo TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197). Proizvod se smatra osobnom zaštitnom opremom i razvrstan je u kategoriju II.

| (2) | Obavijest je uslijedila nakon izvješća o nesreći: po završetku boravka na plivanju, dok su roditelji skupljali svoje stvari za polazak kući, dijete je zagrizlo jedan od diskova te odvojilo i progutalo malen dio, što je dovelo do potrebe za liječničkom intervencijom i hospitalizacijom. |
| --- | --- |

(2)

Obavijest je uslijedila nakon izvješća o nesreći: po završetku boravka na plivanju, dok su roditelji skupljali svoje stvari za polazak kući, dijete je zagrizlo jedan od diskova te odvojilo i progutalo malen dio, što je dovelo do potrebe za liječničkom intervencijom i hospitalizacijom.

| (3) | Španjolska nadležna tijela naredila su povlačenje proizvoda s tržišta. Mjera je objašnjena nepravilnom primjenom normi iz članka 5. Direktive 89/686/EEZ, posebice usklađene norme EN 13138-1:2008 Plutajuća pomagala za poduku plivanja – 1. dio: Sigurnosni zahtjevi i ispitne metode za plutajuća pomagala koja se oblače., točke 5.4.2. Mali dijelovi, na temelju osnovnih zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva točke 1.2.1. Priloga II. Direktivi 89/686/EEZ, Izostanak rizika i drugih „bitnih” štetnih čimbenika. U točki 5.4.2. norme EN 13138-1 zahtijeva se da pričvršćeni mali dijelovi moraju izdržati vuču od (90 ± 2) N u smjeru koji će najvjerojatnije uzrokovati oštećenje bez odvajanja od proizvoda. Dijelovi koji se mogu odvojiti ne bi trebali u cijelosti stati u cilindar za male dijelove što se ispituje u skladu s normom EN 71-1. |
| --- | --- |

(3)

Španjolska nadležna tijela naredila su povlačenje proizvoda s tržišta. Mjera je objašnjena nepravilnom primjenom normi iz članka 5. Direktive 89/686/EEZ, posebice usklađene norme EN 13138-1:2008 Plutajuća pomagala za poduku plivanja – 1. dio: Sigurnosni zahtjevi i ispitne metode za plutajuća pomagala koja se oblače., točke 5.4.2. Mali dijelovi, na temelju osnovnih zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva točke 1.2.1. Priloga II. Direktivi 89/686/EEZ, Izostanak rizika i drugih „bitnih” štetnih čimbenika. U točki 5.4.2. norme EN 13138-1 zahtijeva se da pričvršćeni mali dijelovi moraju izdržati vuču od (90 ± 2) N u smjeru koji će najvjerojatnije uzrokovati oštećenje bez odvajanja od proizvoda. Dijelovi koji se mogu odvojiti ne bi trebali u cijelosti stati u cilindar za male dijelove što se ispituje u skladu s normom EN 71-1.

| (4) | Španjolska nadležna tijela utvrdila su da je ispitivanje vlačne čvrstoće u skladu s usklađenom normom EN 13138-1:2008 pokazalo da se mali dijelovi mogu odvojiti od proizvoda te ih mogu progutati mala djeca kojoj je proizvod namijenjen. Razina povlačenja na kojoj su se odvajali mali dijelovi uvijek je bila manja od 90 N i oni su u potpunosti stali u cilindar za male dijelove. Španjolska nadležna tijela smatraju da točka 5.4.2. te norme nije ograničena na ispitivanje samo pričvršćenih malih dijelova, već malih dijelova općenito. Koristili su opremu za pokus zagriza u skladu s ispitnim metodama određenima normama EN 12227:2010 Dječji vrtići za kućnu uporabu – Sigurnosni zahtjevi i ispitne metode i EN 716-2:2008 Namještaj – Dječji krevetići i sklopivi dječji krevetići za kućnu uporabu – 2. dio: Metode ispitivanja. |
| --- | --- |

(4)

Španjolska nadležna tijela utvrdila su da je ispitivanje vlačne čvrstoće u skladu s usklađenom normom EN 13138-1:2008 pokazalo da se mali dijelovi mogu odvojiti od proizvoda te ih mogu progutati mala djeca kojoj je proizvod namijenjen. Razina povlačenja na kojoj su se odvajali mali dijelovi uvijek je bila manja od 90 N i oni su u potpunosti stali u cilindar za male dijelove. Španjolska nadležna tijela smatraju da točka 5.4.2. te norme nije ograničena na ispitivanje samo pričvršćenih malih dijelova, već malih dijelova općenito. Koristili su opremu za pokus zagriza u skladu s ispitnim metodama određenima normama EN 12227:2010 Dječji vrtići za kućnu uporabu – Sigurnosni zahtjevi i ispitne metode i EN 716-2:2008 Namještaj – Dječji krevetići i sklopivi dječji krevetići za kućnu uporabu – 2. dio: Metode ispitivanja.

| (5) | Njemačka nadležna tijela nisu se složila s procjenom rizika koju su izvršila španjolska nadležna tijela, smatrajući da korištena metoda ispitivanja nije sukladna stvarnoj uporabi opreme. Prema njihovom mišljenju, točka 5.4.2. norme EN 13138-1 obuhvaća samo pričvršćene male dijelove. Njemačka nadležna tijela tvrdila su da proizvod ne predstavlja ozbiljan rizik, s obzirom na to da nije igračka te je stoga scenarij rizika koji opisuju španjolska nadležna tijela nerealističan. |
| --- | --- |

(5)

Njemačka nadležna tijela nisu se složila s procjenom rizika koju su izvršila španjolska nadležna tijela, smatrajući da korištena metoda ispitivanja nije sukladna stvarnoj uporabi opreme. Prema njihovom mišljenju, točka 5.4.2. norme EN 13138-1 obuhvaća samo pričvršćene male dijelove. Njemačka nadležna tijela tvrdila su da proizvod ne predstavlja ozbiljan rizik, s obzirom na to da nije igračka te je stoga scenarij rizika koji opisuju španjolska nadležna tijela nerealističan.

| (6) | Proizvođač je u pitanje doveo i metodu ispitivanja koju su koristila španjolska nadležna tijela. Prilikom EZ pregleda tipa proizvoda, prijavljeno tijelo nije provelo ispitivanje u skladu s točkom 5.4.2. norme EN 13138-1 uz napomenu da proizvod nema pričvršćene male dijelove. |
| --- | --- |

(6)

Proizvođač je u pitanje doveo i metodu ispitivanja koju su koristila španjolska nadležna tijela. Prilikom EZ pregleda tipa proizvoda, prijavljeno tijelo nije provelo ispitivanje u skladu s točkom 5.4.2. norme EN 13138-1 uz napomenu da proizvod nema pričvršćene male dijelove.

| (7) | Nakon obavijesti, proizvođač je zatražio od prijavljenog tijela da obavi dodatno ispitivanje vlačne čvrstoće u skladu s točkom 8.5.2.2. norme EN 1888:2012, Proizvodi za dojenčad i malu djecu – Prijevozna sredstva na kotačima za djecu – Sigurnosni zahtjevi i metode ispitivanja, uporabom pokusa zagriza opisanog u točki 5.7. te norme, koji je istovjetan s pokusom zagriza opisanim u normama EN 716-2 i EN 12227. Utvrđeno je da mali dijelovi ne mogu nastati iz tijela proizvoda. Nadalje, prijavljeno tijelo provelo je daljnje ispitivanje koje je pokazalo da se nikakvi dijelovi nisu odvojili kad je proizvod podvrgnut vlačnoj sili od 90 N, koristeći ispitnu metodu nalik onoj za male dijelove u normi EN 71-1 Sigurnost igračaka – 1. dio: Mehanička i fizikalna svojstva. |
| --- | --- |

(7)

Nakon obavijesti, proizvođač je zatražio od prijavljenog tijela da obavi dodatno ispitivanje vlačne čvrstoće u skladu s točkom 8.5.2.2. norme EN 1888:2012, Proizvodi za dojenčad i malu djecu – Prijevozna sredstva na kotačima za djecu – Sigurnosni zahtjevi i metode ispitivanja, uporabom pokusa zagriza opisanog u točki 5.7. te norme, koji je istovjetan s pokusom zagriza opisanim u normama EN 716-2 i EN 12227. Utvrđeno je da mali dijelovi ne mogu nastati iz tijela proizvoda. Nadalje, prijavljeno tijelo provelo je daljnje ispitivanje koje je pokazalo da se nikakvi dijelovi nisu odvojili kad je proizvod podvrgnut vlačnoj sili od 90 N, koristeći ispitnu metodu nalik onoj za male dijelove u normi EN 71-1 Sigurnost igračaka – 1. dio: Mehanička i fizikalna svojstva.

| (8) | Komisija je zatražila stručnu tehničku pomoć kako bi ocijenila glavna pitanja uključena u ovaj slučaj. Vanjska studija, koju su proveli tehnički stručnjaci, pokazala je da je ispitivanje samo s pričvršćenim malim dijelovima dovoljno za dokazivanje sukladnosti s osnovnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima utvrđenima u točki 1.2.1. Priloga II. Direktivi 89/686/EEZ. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je zatražila stručnu tehničku pomoć kako bi ocijenila glavna pitanja uključena u ovaj slučaj. Vanjska studija, koju su proveli tehnički stručnjaci, pokazala je da je ispitivanje samo s pričvršćenim malim dijelovima dovoljno za dokazivanje sukladnosti s osnovnim zdravstvenim i sigurnosnim zahtjevima utvrđenima u točki 1.2.1. Priloga II. Direktivi 89/686/EEZ.

| (9) | Normom EN 13138-1 ne predviđa se jasna metoda za ispitivanje pričvršćenih malih dijelova. S obzirom na tu neodređenost bilo je potrebno odabrati najprikladniju ispitnu metodu, uzimajući u obzir prirodu proizvoda. Španjolska nadležna tijela primijenila su ispitne metode koje su smatrala najprikladnijima za procjenu rizika proizvoda. Tehnički stručnjaci, međutim, zaključili su da ispitna metoda koju su primijenila španjolska nadležna tijela nije primjerena. |
| --- | --- |

(9)

Normom EN 13138-1 ne predviđa se jasna metoda za ispitivanje pričvršćenih malih dijelova. S obzirom na tu neodređenost bilo je potrebno odabrati najprikladniju ispitnu metodu, uzimajući u obzir prirodu proizvoda. Španjolska nadležna tijela primijenila su ispitne metode koje su smatrala najprikladnijima za procjenu rizika proizvoda. Tehnički stručnjaci, međutim, zaključili su da ispitna metoda koju su primijenila španjolska nadležna tijela nije primjerena.

| (10) | Ispitivanje vlačne čvrstoće koje je provelo njemačko prijavljeno tijelo može se smatrati jedinom odgovarajućom ispitnom metodom u ovom slučaju. Stoga, EZ pregled tipa valjana je ispitna metoda te je nalaz EZ pregleda tipa koji je izdalo prijavljeno tijelo izveden ispravno. |
| --- | --- |

(10)

Ispitivanje vlačne čvrstoće koje je provelo njemačko prijavljeno tijelo može se smatrati jedinom odgovarajućom ispitnom metodom u ovom slučaju. Stoga, EZ pregled tipa valjana je ispitna metoda te je nalaz EZ pregleda tipa koji je izdalo prijavljeno tijelo izveden ispravno.

| (11) | Prema dostupnim statistikama o plutajućim pomagalima za plivanje dostupnima na tržištu i nesrećama, može se zaključiti da pomagala za plivanje od plutajućeg materijala ne predstavljaju znatan rizik od gušenja kad ih se koristi u skladu s predviđenom namjenom i u predvidivim uvjetima uporabe. Ti su proizvodi namijenjeni isključivo uporabi u vodi, |
| --- | --- |

(11)

Prema dostupnim statistikama o plutajućim pomagalima za plivanje dostupnima na tržištu i nesrećama, može se zaključiti da pomagala za plivanje od plutajućeg materijala ne predstavljaju znatan rizik od gušenja kad ih se koristi u skladu s predviđenom namjenom i u predvidivim uvjetima uporabe. Ti su proizvodi namijenjeni isključivo uporabi u vodi,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Mjera povlačenja s tržišta koju su poduzela španjolska nadležna tijela, a koja se odnosi na plutajuća pomagala za poduku plivanja tipa Delphin Schwimmscheiben- Typ Super, proizvod poduzeća Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Njemačka, nije opravdana.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. kolovoza 2015.

Za Komisiju

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  SL L 399, 30.12.1989., str. 18.

1

---