# Euroopa Liidu L 225/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 225 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide28. august 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 225

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide28. august 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1471, 24. august 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Olives noires de Nyons (KPN)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1472, 26. august 2015, ühinemisakti protokolli nr 10 artiklis 2 sätestatud korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 866/2004 I lisa muutmise kohta | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1473, 26. august 2015, millega muudetakse 235. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/1474, 27. august 2015, milles käsitletakse ringlussevõetud kuuma vee kasutamist mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks rümpadelt (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/1475, 27. august 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 284/2013 seoses taimekaitsevahenditega seotud menetluste suhtes kohaldatavate üleminekumeetmetega (
  1
  ) | 10 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1476, 27. august 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1477, 17. juuli 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2015/001 FI/Broadcom) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1478, 19. august 2015, millega asutatakse Euroopa neutronkiirguse allikas kui Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC) (
  1
  ) | 16 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1471, 24. august 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Olives noires de Nyons (KPN)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1472, 26. august 2015, ühinemisakti protokolli nr 10 artiklis 2 sätestatud korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 866/2004 I lisa muutmise kohta

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1473, 26. august 2015, millega muudetakse 235. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

5

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/1474, 27. august 2015, milles käsitletakse ringlussevõetud kuuma vee kasutamist mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks rümpadelt (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/1475, 27. august 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 284/2013 seoses taimekaitsevahenditega seotud menetluste suhtes kohaldatavate üleminekumeetmetega (
  1
  )

1

10

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1476, 27. august 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1477, 17. juuli 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2015/001 FI/Broadcom)

14

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1478, 19. august 2015, millega asutatakse Euroopa neutronkiirguse allikas kui Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC) (
  1
  )

1

16

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/6/EÜ (millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega) parandus ( ELT L 52, 27.2.2008 ) | 49 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/6/EÜ (millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega) parandus ( ELT L 52, 27.2.2008 )

( ELT L 52, 27.2.2008 )

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1471,

24. august 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Olives noires de Nyons (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1486/2007) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Olives noires de Nyons” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1486/2007) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Olives noires de Nyons” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Olives noires de Nyons” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. august 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1107/96, 12. juuni 1996, geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras (EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1486/2007, 14. detsember 2007, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse Olives noires de Nyons (KPN) spetsifikaadis (ELT L 330, 15.12.2007, lk 15).

3

(4)  ELT C 123, 17.4.2015, lk 13.

4

---

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1472,

26. august 2015,

ühinemisakti protokolli nr 10 artiklis 2 sätestatud korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 866/2004 I lisa muutmise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingute muudatusi käsitleva akti protokolli nr 10 Küprose kohta (1),

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli nr 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta, (2) ning eriti selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 866/2004 I lisas sätestatakse nende piiriületuspunktide loetelu, kus inimesed ja kaubad saavad ületada piiri Küprose Vabariigi valitsuse tegelikule kontrollile alluvate alade ja nende alade vahel, mis ei allu Küprose Vabariigi tegelikule kontrollile. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 866/2004 I lisas sätestatakse nende piiriületuspunktide loetelu, kus inimesed ja kaubad saavad ületada piiri Küprose Vabariigi valitsuse tegelikule kontrollile alluvate alade ja nende alade vahel, mis ei allu Küprose Vabariigi tegelikule kontrollile.

| (2) | Kuna on kokku lepitud avada uued piiriületuspunktid Deryneia ja Lefka-Apliki, tuleb I lisa kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna on kokku lepitud avada uued piiriületuspunktid Deryneia ja Lefka-Apliki, tuleb I lisa kohandada.

| (3) | Küprose Vabariigi valitsus on andnud oma nõusoleku kõnealuse kohanduse tegemiseks. |
| --- | --- |

(3)

Küprose Vabariigi valitsus on andnud oma nõusoleku kõnealuse kohanduse tegemiseks.

| (4) | Kõnealuses küsimuses on konsulteeritud Küprose türgi kaubanduskojaga, |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuses küsimuses on konsulteeritud Küprose türgi kaubanduskojaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 866/2004 I lisa asendatakse järgmisega.

„I LISA

Artikli 2 lõikes 4 osutatud piiriületuspunktide loetelu

| — | Agios Dhometios |
| --- | --- |

—

Agios Dhometios

| — | Astromeritis-Zodhia |
| --- | --- |

—

Astromeritis-Zodhia

| — | Kato Pyrgos – Karavostasi |
| --- | --- |

—

Kato Pyrgos – Karavostasi

| — | Kato Pyrgos – Kokkina |
| --- | --- |

—

Kato Pyrgos – Kokkina

| — | Kokkina-Pachyammos |
| --- | --- |

—

Kokkina-Pachyammos

| — | Ledra Palace |
| --- | --- |

—

Ledra Palace

| — | Ledra Street |
| --- | --- |

—

Ledra Street

| — | Lefka-Apliki |
| --- | --- |

—

Lefka-Apliki

| — | Deryneia” |
| --- | --- |

—

Deryneia”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. august 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 955.

1

(2)  ELT L 161, 30.4.2004, lk 128.

2

---

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1473,

26. august 2015,

millega muudetakse 235. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 17. augustil 2015 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Lisaks otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 18. augustil 2015 kõrvaldada ühe isiku kõnealusest loetelust. |
| --- | --- |

(2)

17. augustil 2015 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Lisaks otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 18. augustil 2015 kõrvaldada ühe isiku kõnealusest loetelust.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (4) | Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhusus, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhusus, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. august 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all muudetakse järgmisi kandeid.






  a) | Kanne „Maxamed Cabdullaah Ciise (teiste nimedega a) Maxamed Cabdullaahi Ciise, b) Maxammed Cabdullaahi, c) Cabdullah Mayamed Ciise). Aadress: Somaalia. Sünniaeg: 8.10.1974. Sünnikoht: Kismaayo, Somaalia. Kodakondsus: Somaali. Siseriiklik isikukood: PX910063D (Ühendkuningriigi isikukood). Muu teave: 2009. aasta aprillis, pärast Ühendkuningriigist üleviimist, viibis Somaalias. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 12.11.2003.” asendatakse pealkirja „Füüsilised isikud” all järgmisega:
  „Maxamed Cabdullaah Ciise (teiste nimedega a) Maxamed Cabdullaahi Ciise, b) Maxammed Cabdullaahi, c) Cabdullah Mayamed Ciise). Aadress: Somaalia. Sünnikuupäev: 8.10.1974. Sünnikoht: Kismaayo, Somaalia. Kodakondsus: Somaali. Muu teave: viibib Somaalias, kuhu ta viidi Ühendkuningriigist 2009. aasta aprillis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 12.11.2003.” |
| --- | --- | --- |

1)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all muudetakse järgmisi kandeid.

a)

Kanne „Maxamed Cabdullaah Ciise (teiste nimedega a) Maxamed Cabdullaahi Ciise, b) Maxammed Cabdullaahi, c) Cabdullah Mayamed Ciise). Aadress: Somaalia. Sünniaeg: 8.10.1974. Sünnikoht: Kismaayo, Somaalia. Kodakondsus: Somaali. Siseriiklik isikukood: PX910063D (Ühendkuningriigi isikukood). Muu teave: 2009. aasta aprillis, pärast Ühendkuningriigist üleviimist, viibis Somaalias. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 12.11.2003.” asendatakse pealkirja „Füüsilised isikud” all järgmisega:

„Maxamed Cabdullaah Ciise (teiste nimedega a) Maxamed Cabdullaahi Ciise, b) Maxammed Cabdullaahi, c) Cabdullah Mayamed Ciise). Aadress: Somaalia. Sünnikuupäev: 8.10.1974. Sünnikoht: Kismaayo, Somaalia. Kodakondsus: Somaali. Muu teave: viibib Somaalias, kuhu ta viidi Ühendkuningriigist 2009. aasta aprillis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 12.11.2003.”

| b) | Kanne „Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (teiste nimedega a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma), d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Sünniaeg: 7.9.1967, b) 30.10.1968. Sünnikoht: a) Alžiir, Alžeeria; b) Alžeeria. Muu teave: a) Itaalia ametiasutused on isiku suhtes andnud välja vahistamismääruse; b) juunis 2009 kinnitasid Itaalia ametiasutused, et isik varjab end õigusemõistmise eest. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.3.2004.” asendatakse pealkirja „Füüsilised isikud” all järgmisega:
  „Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (teiste nimedega a) Mouloud Ferdjani, b) Abdelwahab Abdelhafid, c) Abdel Wahab Abdelhafid, d) Abdewahab Abdel Hafid, e) Abedel Wahad Abdelhafio, f) Abdelouahab Abdelhafid, g) Mourad, h) Said, i) Rabah Di Roma). Sünnikuupäev: a) 7.9.1967, b) 30.10.1968. Sünnikoht: a) Alžiir, Alžeeria; b) Alžeeria, c) El Harrach, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Passi nr: 3525282 (Alžeeria pass. Välja antud Abdelouahab Abdelhafidi nimele). Muu teave: olemas foto lisamiseks Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehte. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

b)

Kanne „Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (teiste nimedega a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma), d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Sünniaeg: 7.9.1967, b) 30.10.1968. Sünnikoht: a) Alžiir, Alžeeria; b) Alžeeria. Muu teave: a) Itaalia ametiasutused on isiku suhtes andnud välja vahistamismääruse; b) juunis 2009 kinnitasid Itaalia ametiasutused, et isik varjab end õigusemõistmise eest. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.3.2004.” asendatakse pealkirja „Füüsilised isikud” all järgmisega:

„Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (teiste nimedega a) Mouloud Ferdjani, b) Abdelwahab Abdelhafid, c) Abdel Wahab Abdelhafid, d) Abdewahab Abdel Hafid, e) Abedel Wahad Abdelhafio, f) Abdelouahab Abdelhafid, g) Mourad, h) Said, i) Rabah Di Roma). Sünnikuupäev: a) 7.9.1967, b) 30.10.1968. Sünnikoht: a) Alžiir, Alžeeria; b) Alžeeria, c) El Harrach, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Passi nr: 3525282 (Alžeeria pass. Välja antud Abdelouahab Abdelhafidi nimele). Muu teave: olemas foto lisamiseks Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehte. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.3.2004.”

| 2) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all jäetakse välja järgmine kanne:
  „Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Eliwah (teiste nimedega a) Al SayyidAhmed Fathi Hussein Eliwa, b) Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Alaiwah, c) Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Elaiwa, d) Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Ilewah, e) Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Alaywah, f) El Sayed Ahmad Fathi Hussein Elaiwa, g) Hatim, h) Hisham, i) Abu Umar, j) El-Sayed Ilawah). Sünniaeg: a) 30.7.1964; b) 30.1.1964; c) 3.7.1954. Aadress: Ühendkuningriik. Sünnikoht: Suess, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Passi nr: RP0185179 (11.9.2001 Al-Sayyid Ilewah' nimele välja antud Ühendkuningriigi pass, kaotab kehtivuse 11.9.2011). Muu teave: a) isa nimi Fathi Hussein Elaiwa; b) Egyptian Islamic Jihad'i liige. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.9.2005.” |
| --- | --- |

2)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all jäetakse välja järgmine kanne:

„Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Eliwah (teiste nimedega a) Al SayyidAhmed Fathi Hussein Eliwa, b) Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Alaiwah, c) Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Elaiwa, d) Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Ilewah, e) Al Sayyid Ahmed Fathi Hussein Alaywah, f) El Sayed Ahmad Fathi Hussein Elaiwa, g) Hatim, h) Hisham, i) Abu Umar, j) El-Sayed Ilawah). Sünniaeg: a) 30.7.1964; b) 30.1.1964; c) 3.7.1954. Aadress: Ühendkuningriik. Sünnikoht: Suess, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Passi nr: RP0185179 (11.9.2001 Al-Sayyid Ilewah' nimele välja antud Ühendkuningriigi pass, kaotab kehtivuse 11.9.2011). Muu teave: a) isa nimi Fathi Hussein Elaiwa; b) Egyptian Islamic Jihad'i liige. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.9.2005.”

---

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/1474,

27. august 2015,

milles käsitletakse ringlussevõetud kuuma vee kasutamist mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks rümpadelt

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (2) eesmärk on kaitsta inimeste tervist olmevee mis tahes saastatusest tulenevate kahjulike mõjude eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse. Kõnealuse direktiivi I lisa A ja B osas on sätestatud mikrobioloogilised ja keemilised parameetrid, millele olmevesi peab vastama. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (2) eesmärk on kaitsta inimeste tervist olmevee mis tahes saastatusest tulenevate kahjulike mõjude eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse. Kõnealuse direktiivi I lisa A ja B osas on sätestatud mikrobioloogilised ja keemilised parameetrid, millele olmevesi peab vastama.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 (3) on sätestatud toiduainete hügieeni üldeeskirjad toidukäitlejatele, milles võetakse eelkõige arvesse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) üldist rakendamist käsitlevat põhimõtet. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 (3) on sätestatud toiduainete hügieeni üldeeskirjad toidukäitlejatele, milles võetakse eelkõige arvesse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) üldist rakendamist käsitlevat põhimõtet.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 852/2004 on joogivesi määratletud veena, mis vastab direktiivis 98/83/EÜ sätestatud miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 852/2004 on joogivesi määratletud veena, mis vastab direktiivis 98/83/EÜ sätestatud miinimumnõuetele.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele. Selles määruses on sätestatud, et toidukäitlejad ei tohi loomset päritolu toodete pinnalt pinnasaaste eemaldamiseks kasutada mingit muud ainet peale joogivee, välja arvatud juhul, kui aine kasutamine on heaks kiidetud kõnealuses määruses osutatud korras. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele. Selles määruses on sätestatud, et toidukäitlejad ei tohi loomset päritolu toodete pinnalt pinnasaaste eemaldamiseks kasutada mingit muud ainet peale joogivee, välja arvatud juhul, kui aine kasutamine on heaks kiidetud kõnealuses määruses osutatud korras.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 854/2004 (4) on kehtestatud erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks ja sätestatud eelkõige see, et need eeskirjad peavad hõlmama heade hügieenitavade ja HACCP-süsteemil põhinevate menetluste auditeerimist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 854/2004 (4) on kehtestatud erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks ja sätestatud eelkõige see, et need eeskirjad peavad hõlmama heade hügieenitavade ja HACCP-süsteemil põhinevate menetluste auditeerimist.

| (6) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2073/2005 (5) on kehtestatud teatavate mikroorganismide mikrobioloogilised kriteeriumid ja rakenduseeskirjad, mida toidukäitlejatel tuleb järgida määruses (EÜ) nr 852/2004 nimetatud üld- ja erihügieenimeetmete rakendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2073/2005 (5) on kehtestatud teatavate mikroorganismide mikrobioloogilised kriteeriumid ja rakenduseeskirjad, mida toidukäitlejatel tuleb järgida määruses (EÜ) nr 852/2004 nimetatud üld- ja erihügieenimeetmete rakendamisel.

| (7) | 30. septembril 2010 võttis Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) bioloogiliste ohtude teaduskomisjon vastu teadusliku arvamuse ringlussevõetud kuuma vee kasutamise ohutuse ja tõhususe kohta liharümpade saastest puhastamise meetodina (6). |
| --- | --- |

(7)

30. septembril 2010 võttis Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) bioloogiliste ohtude teaduskomisjon vastu teadusliku arvamuse ringlussevõetud kuuma vee kasutamise ohutuse ja tõhususe kohta liharümpade saastest puhastamise meetodina (6).

| (8) | Oma arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et ringlussevõetud kuum vesi on mikrobioloogilise pinnasaaste vähendamiseks sama tõhus kui kuum joogivesi ning selle kasutamisel tuleb peamisteks olulisteks riskideks pidada teatavate kuumakindlate bakterite eostega seotud mikrobioloogilisi riske. |
| --- | --- |

(8)

Oma arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et ringlussevõetud kuum vesi on mikrobioloogilise pinnasaaste vähendamiseks sama tõhus kui kuum joogivesi ning selle kasutamisel tuleb peamisteks olulisteks riskideks pidada teatavate kuumakindlate bakterite eostega seotud mikrobioloogilisi riske.

| (9) | Neid riske saab ohjata, kui ringlussevõetud kuuma vee suhtes kohaldatakse miinimumnõudeid seoses kuumutamistemperatuuri ja -ajaga ning rakendatakse vee uuendamise korda, millega tagatakse, et vee mikrobioloogilised ja keemilised parameetrid vastavad määruses (EÜ) nr 852/2004 joogivee suhtes sätestatud nõuetele ning seega ei oleks ringlussevõetud kuumast veest tulenev risk suurem kui kuumast joogiveest tulenev risk. |
| --- | --- |

(9)

Neid riske saab ohjata, kui ringlussevõetud kuuma vee suhtes kohaldatakse miinimumnõudeid seoses kuumutamistemperatuuri ja -ajaga ning rakendatakse vee uuendamise korda, millega tagatakse, et vee mikrobioloogilised ja keemilised parameetrid vastavad määruses (EÜ) nr 852/2004 joogivee suhtes sätestatud nõuetele ning seega ei oleks ringlussevõetud kuumast veest tulenev risk suurem kui kuumast joogiveest tulenev risk.

| (10) | Lisaks määrab toiduohutusamet kindlaks ja määratleb HACCP kriteeriumid, et saavutada ringlussevõetud kuuma vee soovitud tõhusus ja kontrollida võimalikke riske. Eelkõige hõlmavad kõnealused kriteeriumid toidukäitlejate kohustust koguda andmeid teatavate bakterite eoste esinemise ja võimaliku kogunemise kohta ringlussevõetud kuumas vees, mida kasutati mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks rümbalt. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks määrab toiduohutusamet kindlaks ja määratleb HACCP kriteeriumid, et saavutada ringlussevõetud kuuma vee soovitud tõhusus ja kontrollida võimalikke riske. Eelkõige hõlmavad kõnealused kriteeriumid toidukäitlejate kohustust koguda andmeid teatavate bakterite eoste esinemise ja võimaliku kogunemise kohta ringlussevõetud kuumas vees, mida kasutati mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks rümbalt.

| (11) | Võttes arvesse toiduohutusameti arvamust ja arvestades, et ringlussevõetud kuum vesi võib olla täiendavaks vahendiks määruste (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 2073/2005 eesmärkide saavutamiseks ning, et selle kasutamisel on lisaväärtus keskkonna ja energia kokkuhoiu seisukohast, on asjakohane lubada toidukäitlejatel kasutada ringlussevõetud kuuma vett mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks rümbalt. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse toiduohutusameti arvamust ja arvestades, et ringlussevõetud kuum vesi võib olla täiendavaks vahendiks määruste (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 2073/2005 eesmärkide saavutamiseks ning, et selle kasutamisel on lisaväärtus keskkonna ja energia kokkuhoiu seisukohast, on asjakohane lubada toidukäitlejatel kasutada ringlussevõetud kuuma vett mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks rümbalt.

| (12) | Ringlussevõetud kuuma vee kasutamine ei tohi siiski mõjutada toidukäitlejate kohustust järgida liidu õigusaktide nõudeid toiduainete hügieeni kohta, mis on sätestatud määrustes (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 2073/2005. Nimetatud kasutus tuleks integreerida HACCP-põhistesse süsteemidesse ja seda ei tohiks mingil juhul pidada meetodiks, mis asendab hügieenilisi tapmistavasid ja töötlemisviise, või alternatiiviks, et vastata nimetatud määruste nõuetele. |
| --- | --- |

(12)

Ringlussevõetud kuuma vee kasutamine ei tohi siiski mõjutada toidukäitlejate kohustust järgida liidu õigusaktide nõudeid toiduainete hügieeni kohta, mis on sätestatud määrustes (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 2073/2005. Nimetatud kasutus tuleks integreerida HACCP-põhistesse süsteemidesse ja seda ei tohiks mingil juhul pidada meetodiks, mis asendab hügieenilisi tapmistavasid ja töötlemisviise, või alternatiiviks, et vastata nimetatud määruste nõuetele.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toidukäitlejad võivad kasutada ringlussevõetud kuuma vett mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks rümpadelt vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. august 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 98/83/EÜ, 3. november 1998, olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206).

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2073/2005, 15. november 2005, toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).

5

(6)  EFSA Journal 2010; 8(9):1827.

6

---

LISA

I osa. Ringlussevõetud kuuma vee kasutustingimused rümpadelt mikrobioloogilise pinnasaaste eemaldamiseks

| 1. | Ringlussevõetud kuum vesi peab olema saadud suletud ja eraldiseisvast joogivee soojendus- ja ringlussüsteemist. |
| --- | --- |

1.

Ringlussevõetud kuum vesi peab olema saadud suletud ja eraldiseisvast joogivee soojendus- ja ringlussüsteemist.

| 2. | Ringlussevõetud kuuma vee suhtes rakendatakse:






  a) | miinimumnõudeid seoses kuumutamistemperatuuri ja -ajaga enne selle kasutamist rümpadel, mis peab tagama selle vastavuse joogivee mikrobioloogilistele parameetritele; |
| --- | --- | --- |

2.

Ringlussevõetud kuuma vee suhtes rakendatakse:

a)

miinimumnõudeid seoses kuumutamistemperatuuri ja -ajaga enne selle kasutamist rümpadel, mis peab tagama selle vastavuse joogivee mikrobioloogilistele parameetritele;

| b) | vee uuendamise rütmi asjakohase sagedusega, sealhulgas vajaduse korral suuremad osakesed riisutakse, vett filtreeritakse ja sellele lisatakse joogivett, mis peab tagama vastavuse joogivee keemilistele parameetritele. |
| --- | --- |

b)

vee uuendamise rütmi asjakohase sagedusega, sealhulgas vajaduse korral suuremad osakesed riisutakse, vett filtreeritakse ja sellele lisatakse joogivett, mis peab tagama vastavuse joogivee keemilistele parameetritele.

| 3. | Ringlussevõetud kuuma vett võib kasutada kontrollitud ja kinnitatud tingimustes üksnes kodukabiloomade ja tehistingimustes peetavate ulukite täis- või poolrümpadel. |
| --- | --- |

3.

Ringlussevõetud kuuma vett võib kasutada kontrollitud ja kinnitatud tingimustes üksnes kodukabiloomade ja tehistingimustes peetavate ulukite täis- või poolrümpadel.

| 4. | Ringlussevõetud kuuma vett ei tohi kasutada rümpade puhul, mis on nähtavalt väljaheitega saastunud. |
| --- | --- |

4.

Ringlussevõetud kuuma vett ei tohi kasutada rümpade puhul, mis on nähtavalt väljaheitega saastunud.

| 5. | Ringlussevõetud kuuma vee kasutamine rümpadel ei tohi põhjustada lihas pöördumatuid füüsilisi muutusi. |
| --- | --- |

5.

Ringlussevõetud kuuma vee kasutamine rümpadel ei tohi põhjustada lihas pöördumatuid füüsilisi muutusi.

| 6. | Ringlussevõetud kuuma vett tuleb rümpadel kasutada enne, kui need pannakse jahutus- või külmutusruumi. |
| --- | --- |

6.

Ringlussevõetud kuuma vett tuleb rümpadel kasutada enne, kui need pannakse jahutus- või külmutusruumi.

| 7. | Käesoleva lõigu punktide 2 ja 3 tingimused tuleb integreerida menetlustesse, mis tuginevad ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel, kaasa arvatud vähemalt II osas sätestatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

7.

Käesoleva lõigu punktide 2 ja 3 tingimused tuleb integreerida menetlustesse, mis tuginevad ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel, kaasa arvatud vähemalt II osas sätestatud kriteeriumid.

II osa. Minimaalsed HACCP-kriteeriumid ja kontrolliparameetrid

| 1. | Rümpadelt proovide võtmine, et hinnata vastavust määruse (EÜ) nr 2073/2005 tähenduses, peab toimuma enne ringlussevõetud kuuma vee kasutamist rümpadel. |
| --- | --- |

1.

Rümpadelt proovide võtmine, et hinnata vastavust määruse (EÜ) nr 2073/2005 tähenduses, peab toimuma enne ringlussevõetud kuuma vee kasutamist rümpadel.

| 2. | Ringlussevõetud vee suhtes rakendatavaid miinimumnõudeid seoses kuumutamistemperatuuri ja -ajaga enne vee kasutamist rümpadel tuleb järjepidevalt jälgida mõõteriistadega, dokumenteerida ja registreerida. |
| --- | --- |

2.

Ringlussevõetud vee suhtes rakendatavaid miinimumnõudeid seoses kuumutamistemperatuuri ja -ajaga enne vee kasutamist rümpadel tuleb järjepidevalt jälgida mõõteriistadega, dokumenteerida ja registreerida.

| 3. | Rümpadel kasutatava ringlussevõetud vee vastavust joogivee suhtes sätestatud mikrobioloogilistele ja keemilistele parameetritele tuleb perioodiliselt kontrollida, võttes veest proove ning need dokumenteerida ja registreerida. |
| --- | --- |

3.

Rümpadel kasutatava ringlussevõetud vee vastavust joogivee suhtes sätestatud mikrobioloogilistele ja keemilistele parameetritele tuleb perioodiliselt kontrollida, võttes veest proove ning need dokumenteerida ja registreerida.

| 4. | Rümpadel kasutatava ringlussevõetud vee vastavust joogivee suhtes sätestatud Clostridium perfringens'i parameetritele tuleb perioodilise seirega kontrollida, dokumenteerida ja registreerida. |
| --- | --- |

4.

Rümpadel kasutatava ringlussevõetud vee vastavust joogivee suhtes sätestatud Clostridium perfringens'i parameetritele tuleb perioodilise seirega kontrollida, dokumenteerida ja registreerida.

---

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/1475,

27. august 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 284/2013 seoses taimekaitsevahenditega seotud menetluste suhtes kohaldatavate üleminekumeetmetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 78 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 284/2013 (2) on kehtetuks tunnistatud komisjoni määrus (EL) nr 545/2011 (3) ja kehtestatud uued taimekaitsevahendite andmenõuded. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 284/2013 (2) on kehtetuks tunnistatud komisjoni määrus (EL) nr 545/2011 (3) ja kehtestatud uued taimekaitsevahendite andmenõuded.

| (2) | Selleks et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda kõnealuste uute nõuete täitmiseks, on määruses (EL) nr 284/2013 sätestatud üleminekumeetmed seoses andmetega, mis tuleb esitada toimeaine heakskiitmise, heakskiidu pikendamise või heakskiitmise tingimuste muutmise taotluses ja määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 28 kohast taimekaitsevahendi luba käsitlevas taotluses, sealhulgas loa pikendamiseks ja muutmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda kõnealuste uute nõuete täitmiseks, on määruses (EL) nr 284/2013 sätestatud üleminekumeetmed seoses andmetega, mis tuleb esitada toimeaine heakskiitmise, heakskiidu pikendamise või heakskiitmise tingimuste muutmise taotluses ja määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 28 kohast taimekaitsevahendi luba käsitlevas taotluses, sealhulgas loa pikendamiseks ja muutmiseks.

| (3) | Eeldati, et kõik taotlused selliste toodete loa pikendamiseks, mis sisaldavad toimeaineid, mille heakskiitu on pikendatud kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 1141/2010, (4) esitatakse 31. detsembriks 2015. Seega tulnuks kõnealuste taotluste suhtes kohaldada määrust (EL) nr 545/2011. Siiski tundub, et mõned kõnealustest taotlustest tuleb esitada pärast 31. detsembrit 2015. |
| --- | --- |

(3)

Eeldati, et kõik taotlused selliste toodete loa pikendamiseks, mis sisaldavad toimeaineid, mille heakskiitu on pikendatud kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 1141/2010, (4) esitatakse 31. detsembriks 2015. Seega tulnuks kõnealuste taotluste suhtes kohaldada määrust (EL) nr 545/2011. Siiski tundub, et mõned kõnealustest taotlustest tuleb esitada pärast 31. detsembrit 2015.

| (4) | Samade andmenõuete kohaldamiseks kõikide selliste loa pikendamise taotluste suhtes, milles käsitletavad taimekaitsevahendid sisaldavad toimeaineid, mille heakskiitu on pikendatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1141/2010, on asjakohane sätestada üleminekumeetmed, millega nähakse ette määruse (EL) nr 545/2011 andmenõuete kohaldamine kõikide kõnealuste taotluste suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Samade andmenõuete kohaldamiseks kõikide selliste loa pikendamise taotluste suhtes, milles käsitletavad taimekaitsevahendid sisaldavad toimeaineid, mille heakskiitu on pikendatud kooskõlas määrusega (EL) nr 1141/2010, on asjakohane sätestada üleminekumeetmed, millega nähakse ette määruse (EL) nr 545/2011 andmenõuete kohaldamine kõikide kõnealuste taotluste suhtes.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 284/2013 artikli 4 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Pärast määruse (EL) nr 1141/2010 kohast toimeaine heakskiidu pikendamist kohaldatakse määrust (EL) nr 545/2011 jätkuvalt menetluste suhtes, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 43 lõike 2 kohast taimekaitsevahendi loa pikendamist.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. august 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 284/2013, 1. märts 2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (ELT L 93, 3.4.2013, lk 85).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 545/2011, 10. juuni 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite andmenõuetega (ELT L 155, 11.6.2011, lk 67).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 1141/2010, 7. detsember 2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

4

---

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1476,

27. august 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. august 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 171,5 |
| MK | 36,9 |
| ZZ | 104,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,0 |
| ZZ | 132,0 |
| 0805 50 10 | AR | 142,8 |
| BO | 152,6 |
| CL | 152,6 |
| TR | 126,0 |
| UY | 160,6 |
| ZA | 152,8 |
| ZZ | 147,9 |
| 0806 10 10 | BA | 74,4 |
| EG | 193,5 |
| MA | 201,9 |
| MK | 68,3 |
| TR | 144,4 |
| ZZ | 136,5 |
| 0808 10 80 | AR | 94,8 |
| BR | 102,5 |
| CL | 140,4 |
| NZ | 143,2 |
| US | 159,0 |
| UY | 170,8 |
| ZA | 124,9 |
| ZZ | 133,7 |
| 0808 30 90 | AR | 73,8 |
| CL | 111,8 |
| NZ | 210,1 |
| TR | 126,6 |
| ZA | 122,0 |
| ZZ | 128,9 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 70,8 |
| TR | 138,3 |
| ZZ | 104,6 |
| 0809 40 05 | BA | 56,8 |
| MK | 47,2 |
| ZZ | 52,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

171,5

MK

36,9

ZZ

104,2

0709 93 10

TR

132,0

ZZ

132,0

0805 50 10

AR

142,8

BO

152,6

CL

152,6

TR

126,0

UY

160,6

ZA

152,8

ZZ

147,9

0806 10 10

BA

74,4

EG

193,5

MA

201,9

MK

68,3

TR

144,4

ZZ

136,5

0808 10 80

AR

94,8

BR

102,5

CL

140,4

NZ

143,2

US

159,0

UY

170,8

ZA

124,9

ZZ

133,7

0808 30 90

AR

73,8

CL

111,8

NZ

210,1

TR

126,6

ZA

122,0

ZZ

128,9

0809 30 10, 0809 30 90

MK

70,8

TR

138,3

ZZ

104,6

0809 40 05

BA

56,8

MK

47,2

ZZ

52,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/14

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1477,

17. juuli 2015,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2015/001 FI/Broadcom)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) ning eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | 30. jaanuaril 2015 esitas Soome taotluse EGF/2015/001 FI/Broadcom EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Soomes paiknevas ettevõttes Broadcom Communications Finland ja tema kahe tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13 sätestatud EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

30. jaanuaril 2015 esitas Soome taotluse EGF/2015/001 FI/Broadcom EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses töötajate koondamisega Soomes paiknevas ettevõttes Broadcom Communications Finland ja tema kahe tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13 sätestatud EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse alusel rahalist toetust summas 1 365 000 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Soome taotluse alusel rahalist toetust summas 1 365 000 eurot.

| (5) | Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 365 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates 17. juulist 2015.

Brüssel, 17. juuli 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GRAMEGNA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

1

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/16

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1478,

19. august 2015,

millega asutatakse Euroopa neutronkiirguse allikas kui Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Ungari, Norra Kuningriik, Poola Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Šveitsi Konföderatsioon esitasid komisjonile taotluse asutada Euroopa Neutronkiirguse Allikas kui Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (edaspidi „Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC”). Belgia Kuningriik, Hispaania Kuningriik, Madalmaade Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik on teatanud oma otsusest osaleda Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu töös esialgu vaatlejana. |
| --- | --- |

(1)

Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Ungari, Norra Kuningriik, Poola Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Šveitsi Konföderatsioon esitasid komisjonile taotluse asutada Euroopa Neutronkiirguse Allikas kui Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (edaspidi „Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC”). Belgia Kuningriik, Hispaania Kuningriik, Madalmaade Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik on teatanud oma otsusest osaleda Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu töös esialgu vaatlejana.

| (2) | Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Ungari, Norra Kuningriik, Poola Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Šveitsi Konföderatsioon on kokku leppinud, et Rootsi Kuningriik on Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu asukohariik. |
| --- | --- |

(3)

Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Ungari, Norra Kuningriik, Poola Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Šveitsi Konföderatsioon on kokku leppinud, et Rootsi Kuningriik on Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu asukohariik.

| (4) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga asutatakse Euroopa Neutronkiirguse Allikas kui Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC).

2.   Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu põhikiri on sätestatud lisas. Põhikirja ajakohastatakse pidevalt ja see tehakse avalikkusele kättesaadavaks Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

3.   Põhikirja olulised osad, mille muutmise peab määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 11 lõike 1 kohaselt heaks kiitma komisjon, on sätestatud põhikirja artiklites 1, 2, 15–17, 20–22, 24 ja 26.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. august 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

1

---

LISA

EUROOPA NEUTRONKIIRGUSE ALLIKA ERICu PÕHIKIRI

PREAMBUL

Tšehhi Vabariik,

Taani Kuningriik,

Saksamaa Liitvabariik,

Eesti Vabariik,

Prantsuse Vabariik,

Itaalia Vabariik,

Ungari,

Norra Kuningriik,

Poola Vabariik,

Rootsi Kuningriik,

Šveitsi Konföderatsioon,

edaspidi viidatud kui „asutajaliikmed”, ning

Belgia Kuningriik,

Madalmaade Kuningriik,

Hispaania Kuningriik,

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,

edaspidi viidatud kui „asutavad vaatlejad”,

SOOVIDES veelgi tugevdada Euroopa ja asutajaliikmete positsiooni maailma teadusuuringute valdkonnas ning tõhustada teadusalast koostööd nii eri teadusharude kui ka riikide vahel,

ARVESTADES Euroopa Liidu teadusministrite nõukogu asutatud Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi 2003. aastal tehtud järeldust, et 22 instrumendiga, ühe märklauaga mõõtejaam 5 MW-se, pika impulsiga on optimaalne tehniline lahendus, mis vastab Euroopa teadlaskonna vajadustele käesoleva sajandi esimesel poolel,

TUGINEDES praegusele ettevõttele European Spallation Source ESS AB, 3. veebruaril 2011. aastal allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumile (pikendatud 2012. ja 2014. aastal) osalemise kohta projekteerimislahenduse ajakohastamise etapis ja kavatsusele osaleda Euroopa neutronkiirguse allika ehitamises ja käitamises,

TUNNISTADES, et ESSi ehitamine on peamine element Euroopa jõupingutustes edasi arendada maailma mõistes juhtivaid teadustaristuid ja et ESS on paljusid valdkondi hõlmav teadusrajatis, mis aitab arendada bioteadusi, materjaliteadusi, energeetikat ja kliimateadusi ning toetab visiooni, mis tugineb Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) soovitustele laiaulatuslike neutronrajatiste ehitamiseks kõikjal maailmas,

EELDADES, et teised riigid osalevad käesoleva põhikirja kohaselt korraldatud ühistegevuses,

ON KÄESOLEVAGA KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Nimi, asukoht ja töökeel

1.   Rajatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuur Euroopa neutronkiirguse allikas (Europan Spallation Source, ESS).

2.   Euroopa neutronkiirguse allika õiguslik vorm on Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (ERIC), mis on moodustatud määruse (EÜ) nr 723/2009 alusel, ning sellele pannakse nimeks Euroopa Neutronkiirguse Allikas ERIC (edaspidi „organisatsioon”).

3.   Organisatsiooni põhikirjajärgne asukoht on Lund, Rootsi.

4.   Organisatsiooni töökeel on inglise keel.

Artikkel 2

Ülesanded ja tegevus

1.   Organisatsiooni ülesanne on rajada suure intensiivsusega aeglane neutroniallikas, nagu on kirjeldatud 1. lisas esitatud ESSi tehnilise aruande 22. aprillil 2013. aastal koostatud kommenteeritud kokkuvõttes, maksumusega kuni 1 843 miljonit eurot 2013. aasta jaanuari hindades, ning käitada ja arendada rajatist ja lõpuks see sulgeda. Ehituskulud on esitatud kuluraamatus 13. märtsi 2013. aasta kuupäevaga 2013. aasta hindades ja hõlmavad kõiki kulusid. Nimetatud kuluraamat on ühine viitedokument liikmete rahaliste ja mitterahaliste sissemaksete kohta.

2.   Selleks korraldab ja koordineerib organisatsioon mitmesugust tegevust, mis hõlmab muu hulgas järgmist:

| a) | aitab kaasa tipptasemel teadusuuringutele, tehnoloogilisele arengule, innovatsioonile ja ühiskondlike probleemide lahendamisele, andes seega lisaväärtust Euroopa teadusruumi arendamisele ning omades ka kaugemale ulatuvat mõju; |
| --- | --- |

a)

aitab kaasa tipptasemel teadusuuringutele, tehnoloogilisele arengule, innovatsioonile ja ühiskondlike probleemide lahendamisele, andes seega lisaväärtust Euroopa teadusruumi arendamisele ning omades ka kaugemale ulatuvat mõju;

| b) | tagab ESSi ja selle instrumendiploki täieliku teadusliku kasutamise; |
| --- | --- |

b)

tagab ESSi ja selle instrumendiploki täieliku teadusliku kasutamise;

| c) | annab kasutajatele tõhusa juurdepääsu vastavalt juurdepääsupõhimõtetele, mis on sätestatud artiklis 17; |
| --- | --- |

c)

annab kasutajatele tõhusa juurdepääsu vastavalt juurdepääsupõhimõtetele, mis on sätestatud artiklis 17;

| d) | aitab kaasa teadusuuringute tulemuste levitamisele; |
| --- | --- |

d)

aitab kaasa teadusuuringute tulemuste levitamisele;

| e) | aitab optimaalselt kasutada ressursse ja oskusteavet, |
| --- | --- |

e)

aitab optimaalselt kasutada ressursse ja oskusteavet,

ning mis tahes muud tegevust, mis on vajalik tema ülesande täitmiseks.

3.   Organisatsioon ehitab ja käitab ESSi mittetulunduslikult. Selleks, et jätkuvalt edendada innovatsiooni ning teadmus- ja tehnosiiret, võib piiratud mahus tegeleda ka tulundustegevusega, kuni see ei sea ohtu põhitegevust. Sellest tegevusest saadud tulu kasutatakse vastavalt organisatsiooni ülesannetele.

4.   Organisatsiooni tegevus teenib üksnes rahumeelseid eesmärke.

2. PEATÜKK

LIIKMESTAATUS

Artikkel 3

Liikmed ja esindajad

1.   Järgmised üksused võivad saada organisatsiooni liikmeks või hääleõiguseta vaatlejaks:

| a) | Euroopa Liidu liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu liikmesriigid;

| b) | assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

b)

assotsieerunud riigid;

| c) | kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

c)

kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid;

| d) | valitsustevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

d)

valitsustevahelised organisatsioonid.

Liikmete ja vaatlejate vastuvõtmise tingimused on sätestatud artiklis 4.

2.   Organisatsiooni liikmeskonna moodustavad üks liikmesriik ja vähemalt kaks teist liikmesriiki või assotsieerunud riiki.

3.   Nõukogus on liikmesriikidel või assotsieerunud riikidel ühiselt häälteenamus.

4.   Iga liiget ja vaatlejat võib esindada üks või mitu tema valitud avalik-õiguslikku isikut, sealhulgas avaliku teenuse pakkumisega tegelevad eraõiguslikud isikud, kelle ta määrab enda eeskirjade ja korra kohaselt.

5.   Organisatsiooni liikmed ja vaatlejad ning nende esindajad on loetletud 7. lisas. Nõukogu esimees ajakohastab 7. lisa pidevalt.

Artikkel 4

Liikmete ja vaatlejate vastuvõtmine

1.   Uute liikmete vastuvõtmise tingimused on järgmised:

| a) | uute liikmete vastuvõtmiseks on vaja nõukogu heakskiitu; |
| --- | --- |

a)

uute liikmete vastuvõtmiseks on vaja nõukogu heakskiitu;

| b) | taotlejad esitavad kirjaliku taotluse nõukogu esimehele; |
| --- | --- |

b)

taotlejad esitavad kirjaliku taotluse nõukogu esimehele;

| c) | taotluses tuleb kirjeldada, kuidas osaleb taotleja organisatsiooni ülesannete täitmises ja tegevuses (kirjeldatud artiklis 2) ning kuidas kavatseb taotleja täita kohustusi (osutatud artiklis 6); |
| --- | --- |

c)

taotluses tuleb kirjeldada, kuidas osaleb taotleja organisatsiooni ülesannete täitmises ja tegevuses (kirjeldatud artiklis 2) ning kuidas kavatseb taotleja täita kohustusi (osutatud artiklis 6);

| d) | käesoleva põhikirjaga alates selle jõustumisest 12 kuu jooksul liituvad uued liikmed võivad seda teha samadel tingimustel kui asutajaliikmed; |
| --- | --- |

d)

käesoleva põhikirjaga alates selle jõustumisest 12 kuu jooksul liituvad uued liikmed võivad seda teha samadel tingimustel kui asutajaliikmed;

| e) | uute liikmete ühinemise tingimused lepitakse kokku organisatsiooni ja ühineva liikme vahel ning nõukogu kiidab need heaks; |
| --- | --- |

e)

uute liikmete ühinemise tingimused lepitakse kokku organisatsiooni ja ühineva liikme vahel ning nõukogu kiidab need heaks;

| f) | uutel liikmetel, kes saavad organisatsiooni liikmeks hiljem kui ühe aasta jooksul pärast käesoleva põhikirja jõustumist, tuleb lisaks tavapärasele sissemaksele, mis tehakse tulevaste kapitaliinvesteeringute, jooksvate käitamiskulude ja sulgemiskulude katteks, teha erisissemakse organisatsiooni poolt juba kantud kapitalikulude katmiseks. |
| --- | --- |

f)

uutel liikmetel, kes saavad organisatsiooni liikmeks hiljem kui ühe aasta jooksul pärast käesoleva põhikirja jõustumist, tuleb lisaks tavapärasele sissemaksele, mis tehakse tulevaste kapitaliinvesteeringute, jooksvate käitamiskulude ja sulgemiskulude katteks, teha erisissemakse organisatsiooni poolt juba kantud kapitalikulude katmiseks.

2.   Artikli 3 lõikes 1 loetletud üksused, kes soovivad organisatsiooni tegevuses osaleda, kuid ei saa veel liikmeks astuda, võivad nõukogult taotleda vaatlejastaatust. Vaatlejate vastuvõtmise tingimused on järgmised:

| a) | vaatlejad kinnitatakse tavaliselt kolmeks aastaks; erijuhtudel võib nõukogu vaatlejastaatuse ajavahemikku pikendada; |
| --- | --- |

a)

vaatlejad kinnitatakse tavaliselt kolmeks aastaks; erijuhtudel võib nõukogu vaatlejastaatuse ajavahemikku pikendada;

| b) | taotlejad esitavad kirjaliku taotluse nõukogule. |
| --- | --- |

b)

taotlejad esitavad kirjaliku taotluse nõukogule.

Taotluses tuleb kirjeldada, kuidas osaleb taotleja organisatsioonis ja selle artiklis 2 kirjeldatud tegevuses.

Artikkel 5

Liikme väljaastumine või vaatleja tagasiastumine/liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine

1.   Liige võib organisatsioonist välja astuda eelarveaasta lõpus, milleks tuleb nõukogule esitada vastav taotlus kolm aastat enne väljaastumist. Väljaastumine võib jõustuda kõige varem 31. detsembril 2026. aastal.

2.   Vaatlejad võivad tagasi astuda igal ajal, kuid mitte enne kuue kuu möödumist vastava taotluse esitamisest nõukogule.

3.   Liikme organisatsioonist väljaastumise tingimuste ja jõustumise, eelkõige tema osa üle ESSi ehitus-, käitamis- ja sulgemiskuludes ja kahju hüvitamise üle otsustab nõukogu enne liikme väljaastumise jõustumist. Otsuses määratakse kindlaks liikme osa sulgemiskuludes.

4.   Nõukogul on õigus lõpetada liikme- või vaatlejastaatus järgmistel tingimustel:

| a) | liige või vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust; |
| --- | --- |

a)

liige või vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust;

| b) | liige või vaatleja ei ole sellist rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui on rikkumise kohta saanud kirjaliku teate. |
| --- | --- |

b)

liige või vaatleja ei ole sellist rikkumist heastanud kuue kuu jooksul pärast seda, kui on rikkumise kohta saanud kirjaliku teate.

Enne kui nõukogu teeb otsuse liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamise kohta, antakse liikmele või vaatlejale võimalus see otsus vaidlustada ja end nõukogu ees kaitsta.

3. PEATÜKK

LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 6

Liikmed

1.   Liikmete õigused on järgmised:

| a) | tema teadustöötajatele ja -uurijatele antakse juurdepääs ESSile artiklis 17 osutatud tingimustel; |
| --- | --- |

a)

tema teadustöötajatele ja -uurijatele antakse juurdepääs ESSile artiklis 17 osutatud tingimustel;

| b) | õigus võtta osa nõukogu koosolekutest ja seal hääletada. Liikmel ei ole siiski hääleõigust tema liikmestaatuse lõpetamist käsitleval hääletusel. |
| --- | --- |

b)

õigus võtta osa nõukogu koosolekutest ja seal hääletada. Liikmel ei ole siiski hääleõigust tema liikmestaatuse lõpetamist käsitleval hääletusel.

2.   Asutajaliikmed võtavad kohustuse teha järgmised rahalised või mitterahalised sissemaksed ehituskulude katmiseks, sealhulgas sissemaksed 4. lisas loetletud ehitamiseelsesse etappi ja rahalised sissemaksed 5. lisas loetletud ehitamiseelsesse etappi ja ehitusetappi.

| Tšehhi Vabariik | 5,52 miljonit eurot |
| --- | --- |
| Taani Kuningriik | 230 miljonit eurot |
| Saksamaa Liitvabariik | 202,5 miljonit eurot |
| Eesti Vabariik | 4,61 miljonit eurot |
| Prantsuse Vabariik | 147 miljonit eurot |
| Itaalia Vabariik | 110,6 miljonit eurot |
| Ungari | 17,6 miljonit eurot |
| Norra Kuningriik | 46,07 miljonit eurot |
| Poola Vabariik | 33,2 miljonit eurot |
| Rootsi Kuningriik | 645 miljonit eurot |
| Šveitsi Konföderatsioon | 64,5 miljonit eurot |

Tšehhi Vabariik

5,52 miljonit eurot

Taani Kuningriik

230 miljonit eurot

Saksamaa Liitvabariik

202,5 miljonit eurot

Eesti Vabariik

4,61 miljonit eurot

Prantsuse Vabariik

147 miljonit eurot

Itaalia Vabariik

110,6 miljonit eurot

Ungari

17,6 miljonit eurot

Norra Kuningriik

46,07 miljonit eurot

Poola Vabariik

33,2 miljonit eurot

Rootsi Kuningriik

645 miljonit eurot

Šveitsi Konföderatsioon

64,5 miljonit eurot

Kõik summad on 2013. aasta jaanuari hindades.

Muude liikmete kui asutajaliikmete sissemaksed tehakse vastavalt 6. lisas esitatud liikmete sissemaksete tabelile.

Ehitamiseelsed ja ehitamiskulud hõlmavad ESSi ehitamise kogukulusid (töötajad, kulud, korduv- ja kapitalikulud), nagu on täpsustatud 2. lisas. Heakskiidetud mitterahaliste sissemaksete loetelu ehitamiseelseks etapiks on esitatud 4. lisas. Ehitamis-, käitamis- ja sulgemiskulude hinnanguline jaotus aastate lõikes on esitatud 2. lisas.

Mitterahalisi sissemakseid käsitlevad põhimõtted ja -nõuded on sätestatud 3. lisas.

3.   Igal liikmel tuleb

| a) | maksta oma osa ehitamiskuludest, mis on artikli 9 lõike 10 punkti d kohaselt aastaeelarves talle määratud (kavandatud summad ja maksegraafik); |
| --- | --- |

a)

maksta oma osa ehitamiskuludest, mis on artikli 9 lõike 10 punkti d kohaselt aastaeelarves talle määratud (kavandatud summad ja maksegraafik);

| b) | osaleda käitamiskulude rahastamises, nagu on sätestatud artiklis 18, ja sulgemiskulude rahastamises, nagu on sätestatud artiklis 19; |
| --- | --- |

b)

osaleda käitamiskulude rahastamises, nagu on sätestatud artiklis 18, ja sulgemiskulude rahastamises, nagu on sätestatud artiklis 19;

| c) | määrata üks või mitu esindajat, kui see on asjakohane, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 4, ja anda oma esindajale täieõiguslikud volitused hääletada kõikide nõukogu koosolekul tõstatatud küsimuste ja päevakorda kuuluvate küsimuste üle. |
| --- | --- |

c)

määrata üks või mitu esindajat, kui see on asjakohane, nagu on osutatud artikli 3 lõikes 4, ja anda oma esindajale täieõiguslikud volitused hääletada kõikide nõukogu koosolekul tõstatatud küsimuste ja päevakorda kuuluvate küsimuste üle.

4.   Organisatsiooni ressursse, nii rahalisi kui ka mitterahalisi sissemakseid, kasutatakse ainult selleks, et edendada organisatsiooni ülesannete täitmist vastavalt artiklile 2.

Artikkel 7

Vaatlejad

1.   Vaatlejate õigused on järgmised:

| a) | õigus osaleda nõukogus hääletamata; |
| --- | --- |

a)

õigus osaleda nõukogus hääletamata;

| b) | võimaldada oma teadustöötajatel ja -uurijatel osaleda ESSi üritustel (näiteks suvekoolides, seminaridel, konverentsidel, koolitustel) soodushindadega, kui kohti on. |
| --- | --- |

b)

võimaldada oma teadustöötajatel ja -uurijatel osaleda ESSi üritustel (näiteks suvekoolides, seminaridel, konverentsidel, koolitustel) soodushindadega, kui kohti on.

2.   Kui see on asjakohane, määrab iga vaatleja ühe või mitu esindajat vastavalt artikli 3 lõikele 4.

4. PEATÜKK

JUHTIMINE

Artikkel 8

Organisatsiooni organid

Organisatsiooni organid on nõukogu ja peadirektor.

Artikkel 9

Nõukogu

1.   Nõukogu on organisatsiooni juhtiv organ ja iga organisatsiooni liige määrab sinna kuni kaks saadikut. Saadikuid võivad abistada eksperdid.

2.   Liikmed määravad nõukogu saadikud ja lõpetavad nende volitused liikmete endi põhimõtete kohaselt. Iga liige teavitab nõukogu esimeest viivitamata kirjalikult oma saadikute ametisse nimetamisest või nende volituste lõpetamisest.

3.   Nõukogu peab oma koosolekuid vähemalt kaks korda aastas ja vastutab kooskõlas käesoleva põhikirja sätetega organisatsiooni üldise juhtimise ja järelevalve eest teadus-, tehniliste ja haldusküsimustega seoses. Nõukogu võib anda peadirektorile juhiseid.

4.   Nõukogu koosolekud kutsub kokku nõukogu esimees. Nõukogu koosoleku võib kokku kutsuda ka siis, kui selleks avaldab soovi vähemalt kaks liiget.

5.   Nõukogu valib liikmete delegatsioonide seast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest tema äraolekul ja huvide konflikti korral. Valitud esimees ja aseesimees on erapooletud ja sõltumatud (supra partes) ning peatavad delegatsiooni kuulumise. Esimees ja aseesimees valitakse ametisse mitte kauemaks kui kaheks aastaks. Tagasivalimine on lubatud üks kord järgmiseks ametiajaks, mis ei ületa kahte aastat.

6.   Nõukogu võtab vastu oma kodukorra käesoleva põhikirja sätete alusel.

7.   Nõukogu võib asutada abikomiteesid vastavalt vajadusele organisatsiooni ülesannete täitmiseks. Nõukogu määrab kindlaks selliste komiteede mandaadi.

8.   Nõukogu määratud juhtivtöötajad nimetab ametisse ja vabastab ametist nõukogu.

9.   Järgmiste küsimuste korral on tarvis nõukogu ühehäälset heakskiitu:

| a) | artikli 2 lõikes 1 sätestatud ehituskulude suurendamine; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 1 sätestatud ehituskulude suurendamine;

| b) | ehitus-, käitamis- ja sulgemiskulude sissemaksete muutmine; |
| --- | --- |

b)

ehitus-, käitamis- ja sulgemiskulude sissemaksete muutmine;

| c) | käesoleva põhikirja ja selle lisade muutmise ettepanek; |
| --- | --- |

c)

käesoleva põhikirja ja selle lisade muutmise ettepanek;

| d) | liikmestaatuse või vaatlejastaatuse alustamine ja lõpetamine. |
| --- | --- |

d)

liikmestaatuse või vaatlejastaatuse alustamine ja lõpetamine.

Käesolevas põhikirjas tehtavad muudatused peavad olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 (mida on muudetud nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1261/2013 (1)) artikli 9 lõikega 3 ja artikliga 11.

10.   Järgmiste otsuste tegemiseks on vaja kvalifitseeritud häälteenamust:

| a) | peadirektori ametisse nimetamine, samuti tema ametisoleku peatamine või ametist vabastamine kooskõlas artikliga 11; |
| --- | --- |

a)

peadirektori ametisse nimetamine, samuti tema ametisoleku peatamine või ametist vabastamine kooskõlas artikliga 11;

| b) | esimehe ja aseesimehe valimine; |
| --- | --- |

b)

esimehe ja aseesimehe valimine;

| c) | keskpika perioodi (viis aastat) teadusprogramm; |
| --- | --- |

c)

keskpika perioodi (viis aastat) teadusprogramm;

| d) | aastaeelarve, viie aasta eelarvekava ja keskpika perioodi (viis aastat) finantsprognoos; |
| --- | --- |

d)

aastaeelarve, viie aasta eelarvekava ja keskpika perioodi (viis aastat) finantsprognoos;

| e) | raamatupidamise aastaaruande vastuvõtmine; |
| --- | --- |

e)

raamatupidamise aastaaruande vastuvõtmine;

| f) | kiiritusaja eraldamist ja sellele juurdepääsu käsitlevad põhimõtted; |
| --- | --- |

f)

kiiritusaja eraldamist ja sellele juurdepääsu käsitlevad põhimõtted;

| g) | organisatsiooni finantseeskirjad; |
| --- | --- |

g)

organisatsiooni finantseeskirjad;

| h) | organisatsiooni likvideerimine; |
| --- | --- |

h)

organisatsiooni likvideerimine;

| i) | artikli 2 lõikes 1 osutatud ESSi tehnilise aruande ja kuluraamatu olulised muudatused, ilma et see piiraks lõike 9 punktide a ja b kohaldamist; |
| --- | --- |

i)

artikli 2 lõikes 1 osutatud ESSi tehnilise aruande ja kuluraamatu olulised muudatused, ilma et see piiraks lõike 9 punktide a ja b kohaldamist;

| j) | juhtivtöötajate ametisse nimetamine ja ametist vabastamine; |
| --- | --- |

j)

juhtivtöötajate ametisse nimetamine ja ametist vabastamine;

| k) | teadusliku nõuandekomitee ja tehnilise nõuandekomitee pädevuse ja tegevustingimuste heakskiitmine. |
| --- | --- |

k)

teadusliku nõuandekomitee ja tehnilise nõuandekomitee pädevuse ja tegevustingimuste heakskiitmine.

11.   Kõik muud nõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamuse alusel.

Artikkel 10

Hääletamise kord

1.   Kuni käitamisetapi alguseni on igal liikmel õigus mitmele häälele vastavalt tema sissemaksele ehitamiseelse etapi ja ehitusetapi kulude katteks, mis on märgitud artikli 6 lõikes 2. Kui käitamisetapp algab, vaatab nõukogu selle häältejaotuse uuesti läbi, võttes arvesse sissemakseid. Edaspidi peaks läbivaatamine aset leidma vähemalt iga viie aasta järel.

2.   „Lihthäälteenamus” tähendab enamust, mis ületab 50 % nende liikmete häältest, kes on koosolekul esindatud, kusjuures vastu ei hääleta mitte enam kui pooled liikmetest.

3.   „Kvalifitseeritud häälteenamus” tähendab enamust, mis hõlmab vähemalt 67 % nende liikmete häältest, kes on koosolekul esindatud, kusjuures vastu ei hääleta mitte enam kui pooled liikmetest.

4.   „Ühehäälsus” hõlmab vähemalt 90 % nende liikmete häältest, kes on koosolekul esindatud, kusjuures vastuhääli ei ole.

5.   Nõukogu koosoleku kvoorum on koos, kui kõikidest liikmetest on 67 % saadikutest esindatud.

Artikkel 11

Peadirektor

1.   Nõukogu nimetab vastavalt artikli 9 lõike 10 punktile a ametisse organisatsiooni peadirektori kooskõlas nõukogu poolt vastuvõetud menetlusega. Peadirektor on organisatsiooni seaduslik esindaja. Peadirektor tegeleb organisatsiooni igapäevase juhtimisega, näidates üles nõuetekohast hoolsust ja järgides käesolevat põhikirja, nõukogu juhiseid ja resolutsioone ning kohaldatavaid õiguslikke nõudeid.

2.   Peadirektor valmistab nõukogu jaoks ette strateegilisi, tehnilisi, teaduslikke, õiguslikke, eelarvelisi ja haldusotsuseid ning esitab need nõukogule. Peadirektor esitab nõukogule iga-aastase tegevusaruande ning kord aastas esitab ta nõukogule auditeeritud finantsaruande.

3.   Juhul kui peadirektori ametikoht jääb vabaks, võib nõukogu määrata tema kohale isiku, kelle volitused ja ülesanded määrab kindlaks nõukogu.

4.   Peadirektori ametiaeg ei ületa tavaliselt viit aastat. Töölepingu või ametisse nimetamise muutmise või pikendamise kiidab heaks nõukogu.

Artikkel 12

Haldus- ja finantskomitee, teaduslik nõuandekomitee ja tehniline nõuandekomitee

1.   Nõukogu asutab haldus- ja finantskomitee, millesse iga liige nimetab kuni kaks saadikut. Haldus- ja finantskomitee esimehe nimetab ametisse nõukogu ning ta on erapooletu ja sõltumatu. Komitee annab nõukogule nõu kõikides haldus- ja õiguslikes küsimustes ning finantsjuhtimise alal. Komitee pädevuse ja kodukorra võtab vastu nõukogu ning need inkorporeeritakse finantseeskirjadesse.

2.   Nõukogu asutab teadusliku nõuandekomitee ja tehnilise nõuandekomitee. Need komiteed koosnevad väljapaistvatest teadlastest, kes ei tööta organisatsioonis ega ole muul viisil organisatsiooniga otseselt seotud ning kes hakkavad nõukogu nõustama teadusküsimustes (teaduslikus nõuandekomitees) ja tehnilistes küsimustes (tehnilises nõuandekomitees) ning muudes organisatsioonile olulistes küsimustes.

Teadusliku nõuandekomitee ja tehnilise nõuandekomitee liikmed koos asjaomaste esimeestega nimetab ametisse nõukogu oma kodukorra kohaselt. Nõukogu võtab vastu teadusliku nõuandekomitee ja tehnilise nõuandekomitee pädevust ja töökorda käsitleva otsuse.

5. PEATÜKK

ARUANDLUS KOMISJONILE

Artikkel 13

Aruandlus komisjonile

1.   Organisatsioon koostab iga-aastase teadustegevust, käitamist ja finantsaspekte käsitleva tegevusaruande. Nõukogu kiidab selle aruande heaks ning edastab komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava eelarveaasta lõppu. Kõnealune aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.

2.   Organisatsioon teatab komisjonile kõigist asjaoludest, mis ähvardavad seada tõsisesse ohtu organisatsiooni eesmärkide saavutamise või takistavad organisatsiooni määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud nõuete täitmisel.

6. PEATÜKK

PÕHIMÕTTED

Artikkel 14

Lepingud kolmandate isikutega

Juhul kui organisatsioon peab seda kasulikuks, võib ta teha lepinguid mis tahes füüsiliste või juriidiliste isikutega. Lepingus määratakse kindlaks kõik poolte õigused ja kohustused.

Artikkel 15

Hankepõhimõtted ja maksuvabastus

1.   Nõukogu kehtestab üksikasjalikud hankemenetluseeskirjad ja -kriteeriumid, mida organisatsioonil on kohustus järgida. Hankepõhimõtetes kohaldatakse läbipaistvuse, proportsionaalsuse, vastastikuse tunnustamise, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

2.   Käibemaksuvabastused, mis põhinevad nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 1 punktil g ja artikli 151 lõike 1 punktil b ning on kooskõlas nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 (3) artiklitega 50 ja 51, on lubatud organisatsiooni ja organisatsiooni liikmete selliste ostude korral, mis on mõeldud eranditult ja ametlikult organisatsioonis kasutamiseks ja üksnes organisatsiooni mittetulundusliku tegevuse jaoks ning on kooskõlas organisatsiooni tegevusega. Käibemaksuvabastus antakse ostudele, mille väärtus ületab 300 eurot. Nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (4) artikli 12 alusel antav aktsiisimaksuvabastus on lubatud organisatsiooni selliste ostude korral, mis on mõeldud eranditult ja ametlikult organisatsioonis kasutamiseks ja üksnes organisatsiooni mittetulundusliku tegevuse jaoks ning on kooskõlas organisatsiooni tegevusega; aktsiisimaksuvabastus antakse ostudele, mille väärtus ületab 300 eurot.

Artikkel 16

Vastutus

1.   Organisatsioon vastutab oma võlgade eest.

2.   Liikmete finantsvastutus organisatsiooni võlgade eest piirdub iga üksiku liikme puhul tema aastaeelarvekohase sissemakse väärtusega.

3.   Organisatsioon kindlustab ennast nõuetekohaselt ESSi ehitamise ja käitamisega seotud riskide eest.

Artikkel 17

Teaduslik hindamine ja juurdepääsupõhimõtted

1.   Organisatsioon pakub Euroopa ja rahvusvahelistele teadusuurijatele ning samuti muudele asjaomastele kasutajatele tõhusat juurdepääsu. ESSile antakse juurdepääs vastastikuse eksperdihinnangu alusel, milles arvestatakse teaduse tipptaseme ja teostatavuse kriteeriume, ning kooskõlas nõukogu poolt vastuvõetud juurdepääsupõhimõtetega. Juurdepääsupõhimõtted kajastavad artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud tegevuse korraldamist.

2.   Lisaks liikmetele võivad ESSile juurdepääsu saada ka muud kasutajad. Juurdepääs võimaldatakse nii Euroopa kui ka rahvusvahelistele kasutajatele nõukogu poolt vastuvõetud juurdepääsupõhimõtete alusel.

Artikkel 18

Käitamine

1.   Liikmed teevad organisatsiooni käitamiskuludesse sissemakseid proportsionaalselt sellega, kuidas nad ESSi kasutavad. Rajatise kasutamine ja käitamiskuludeks ettenähtud sissemaksete jaotus liikmete vahel määratakse nõukogus kindlaks ja dokumenteeritakse eraldiseisvate põhimõtetena.

2.   Nõukogu loob ennetavalt tingimused, mille abil vältida olukorda, kus pikema aja jooksul valitseb märkimisväärne ebakõla organisatsiooni liikme sissemaksete ja tema teadusuurijate ja -töötajate võimaluste vahel ESSi rajatist kasutada.

Artikkel 19

Sulgemine

Liikmed korraldavad 1. lisas osutatud organisatsiooni rajatise ja ehitiste demonteerimise. Liikmed kannavad ühiselt asjaomased sulgemiskulud. Need kulud ei või ületada summat, mis on võrdne kolme aasta käitamiskulude eelarvetega, arvestatuna viimase viie aasta käitamiskulude keskmise alusel. Kõnealust summat ületavad kulud kannab organisatsiooni asukohariik.

Nõukogu töötab välja ja võtab vastu sulgemispõhimõtted, mis sisaldavad sulgemismenetluse sidusat ja terviklikku kirjeldust.

Artikkel 20

Teavituspõhimõtted

1.   Organisatsioon soodustab teadustegevust ning üldiselt toetab ta võimalikult vaba juurdepääsu teaduslikele andmetele. Sellest põhimõttest sõltumata propageerib organisatsioon kõrgetasemelist teadustegevust ning toetab koolituste kaudu headele tavadele toetuvat teaduskultuuri.

2.   Organisatsioon julgustab kõiki teadlasi tegema oma teadustöö tulemused üldsusele kättesaadavaks ning soovib, et liikmesriikide teadlased teeksid oma töö tulemused kättesaadavaks organisatsiooni nimel.

3.   Teavituspõhimõtetes kirjeldatakse erinevaid sihtrühmi ning organisatsioon võib kasutada nendeni jõudmiseks eri kanaleid (veebiportaalid, uudiskirjad, seminarid, osalemine konverentsidel, artiklid kuukirjades ja ajakirjades või ajalehtedes).

Artikkel 21

Intellektuaalomandi õiguse ja andmetega seotud põhimõtted

1.   Terminit „intellektuaalomand” mõistetakse vastavalt 14. juulil 1967. aastal alla kirjutatud Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklile 2.

2.   Organisatsioon on kogu sellise intellektuaalomandi omanik, mis tekib ESSi loomisest ja käitamisest, sealhulgas (loetelu ei ole täielik) organisatsiooni palgatud töötajate loodud intellektuaalomand, välja arvatud juhtudel, kui see on hõlmatud eraldi lepingutega või kui kohustuslikes õigusaktides või käesolevas põhikirjas on sätestatud teisiti.

3.   Üldiselt soositakse vaba juurdepääsu andmetele, mis kogutakse ESSi rajatise kasutamise tulemusena, ning sedavõrd, mil määral organisatsiooni loodud tarkvara ja arvutiprogrammide puhul on võimalik, kaalutakse ka vaba juurdepääsu põhimõtteid.

4.   Organisatsioon võtab vastu oma andmete ja intellektuaalomandiõiguste põhimõtted.

Artikkel 22

Leiutised

Organisatsioonil tuleb järgida leiutisi käsitlevaid kohaldatavaid õigusakte ja eeskirju ning ta võtab vastu oma leiutistega seotud põhimõtted.

7. PEATÜKK

FINANTSKÜSIMUSED

Artikkel 23

Eelarveaasta

Organisatsiooni eelarveaasta algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

Esimene tegevusaasta on lühike eelarveaasta, mis algab organisatsiooni asutava komisjoni rakendusotsuse jõustumise kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 24

Auditeerimine ja finantseeskirjad

1.   Peadirektor esitab haldus- ja finantskomiteele finantseeskirjadega ettenähtud eelarvedokumendid, mis seejärel vaadatakse komitees läbi ja esitatakse nõukogule koos haldus- ja finantskomitee märkuste ja soovitustega.

2.   Nõukogu nimetab ametisse välisaudiitorid, kelle ametiaeg kestab neli aastat ja keda võib uuesti ametisse nimetada. Audiitorid täidavad finantseeskirjades sätestatud ülesandeid.

3.   Peadirektor annab audiitoritele sellist teavet ja tuge, mida nad oma ülesannete täitmiseks võivad vajada.

4.   Organisatsiooni raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal.

5.   Finantseeskirjades sätestatakse kõik muud korraldused, mis on seotud organisatsiooni eelarve, raamatupidamisstandardite ja finantsküsimustega, sealhulgas raamatupidamisarvestuse koostamist, esitamist, auditeerimist ja avaldamist käsitlevad eeskirjad.

8. PEATÜKK

KESTUS, LIKVIDEERIMINE, VAIDLUSED, ASUTAMISSÄTTED

Artikkel 25

Kestus

Organisatsioon asutatakse määramata ajaks.

Artikkel 26

Likvideerimine

1.   Organisatsiooni likvideerimise otsustab nõukogu kooskõlas artikli 9 lõike 10 punktiga h.

2.   Pärast seda, kui on vastu võetud otsus organisatsiooni likvideerimise kohta, teatab organisatsioon sellest otsusest viivitamata ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul Euroopa Komisjonile.

3.   Pärast organisatsiooni võlgade tasumist järele jäänud varad jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende poolt organisatsiooni tegevusse tehtud aastaste sissemaksete kogusummaga. Kooskõlas artikli 16 lõikega 2 jagatakse pärast organisatsiooni vara tasaarvestamist järelejäänud kohustused liikmete vahel proportsionaalselt nende aastase sissemaksega organisatsioonile; need ei ületa iga üksiku liikme puhul tema aastaeelarvekohase sissemakse väärtust.

4.   Organisatsioon teatab komisjonile likvideerimise protsessi lõpuleviimisest viivitamata ja igal juhul kümne päeva jooksul.

5.   Organisatsioon lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teatise Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 27

Kohaldatav õigus

Organisatsiooni asutamise ja sisemise toimimise suhtes kohaldatakse

| a) | liidu õigust, eelkõige nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta; |
| --- | --- |

a)

liidu õigust, eelkõige nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta;

| b) | organisatsiooni põhikirjajärgse asukohariigi õigust küsimustes, mis ei ole reguleeritud või on reguleeritud ainult osaliselt punktis a osutatud õigusaktidega; |
| --- | --- |

b)

organisatsiooni põhikirjajärgse asukohariigi õigust küsimustes, mis ei ole reguleeritud või on reguleeritud ainult osaliselt punktis a osutatud õigusaktidega;

| c) | käesolevat põhikirja ja selle rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

c)

käesolevat põhikirja ja selle rakenduseeskirju.

Artikkel 28

Tööhõive

1.   Organisatsioon pakub tööandjana kõigile võrdseid võimalusi. Töölepingu suhtes kohaldatakse selle riigi õigust, kus töötaja tavaliselt oma töölepingujärgseid töökohustusi täidab.

2.   Võttes arvesse siseriiklike õigusaktide nõudeid, võimaldab iga liige oma jurisdiktsiooni all organisatsiooniga seotud ülesandeid täitvate liikmete kodanikel ja nende pereliikmetel vabalt liikuda ja elama asuda.

Artikkel 29

Vaidlused

1.   Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama organisatsiooni käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja organisatsiooni vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline.

2.   Organisatsiooni ja kolmandate isikute vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid ELi õigusakte. Liidu õigusaktidega hõlmamata juhtumite korral määratakse asjaomase vaidluse lahendamiseks pädev kohus kindlaks vastavalt selle riigi õigusele, kus on organisatsiooni põhikirjajärgne asukoht.

Artikkel 30

Põhikirja kättesaadavus

Põhikiri on üldsusele kättesaadav ESSi veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

Artikkel 31

Asutamissätted

1.   Asukohariik kutsub nõukogu asutamiskoosoleku kokku nii pea kui võimalik, kuid hiljemalt 45 kalendripäeva jooksul pärast seda, kui jõustub komisjoni otsus organisatsiooni asutamise kohta.

2.   Asukohariik teatab asutajaliikmetele, kui enne asutamiskoosolekut on organisatsiooni nimel vaja võtta konkreetseid kiireloomulisi õiguslikke meetmeid. Kui asutajaliikmed ei esita vastuväiteid viie tööpäeva jooksul pärast teatamist, võtab need õiguslikud meetmed asukohariigi poolt nõuetekohaselt volitatud isik.

9. PEATÜKK

LISAD JA KEELED

Artikkel 32

Lisad

Käesolevale põhikirjale on lisatud järgmised lisad:

| 1. | ESSi tehniline ja teaduslik ulatus |
| --- | --- |

1.

ESSi tehniline ja teaduslik ulatus

| 2. | Hinnanguline maksumus ja ajakava |
| --- | --- |

2.

Hinnanguline maksumus ja ajakava

| 3. | Mitterahalisi sissemakseid käsitlevad põhimõtted ja -nõuded |
| --- | --- |

3.

Mitterahalisi sissemakseid käsitlevad põhimõtted ja -nõuded

| 4. | Ehitamiseelseks etapiks heaks kiidetud mitterahaliste sissemaksete loetelu |
| --- | --- |

4.

Ehitamiseelseks etapiks heaks kiidetud mitterahaliste sissemaksete loetelu

| 5. | Ehitamiseelseks etapiks ja ehitusetapiks laekunud rahaliste sissemaksete loetelu (kuni 2015. aasta juunini, k.a) |
| --- | --- |

5.

Ehitamiseelseks etapiks ja ehitusetapiks laekunud rahaliste sissemaksete loetelu (kuni 2015. aasta juunini, k.a)

| 6. | Sissemaksete tabel |
| --- | --- |

6.

Sissemaksete tabel

| 7. | Liikmed, vaatlejad ja esindajad |
| --- | --- |

7.

Liikmed, vaatlejad ja esindajad

Artikkel 33

Keeled

Autentseks loetakse kõiki põhikirja versioone, mis on koostatud Euroopa Liidu ametlikes keeltes. Ükski keeleversioon ei ole ülimuslik.

---

(1)  Nõukogu määrus (EL) nr 1261/2013, 2. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (ELT L 326, 6.12.2013, lk 1).

(2)  Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

(3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 282/2011, 15. märts 2011, millega sätestatakse ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ rakendusmeetmed (ELT L 77, 23.3.2011, lk 1).

(4)  Nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ, 16. detsember 2008, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).

---

1. LISA

ESSi TEHNILINE JA TEADUSLIK ULATUS

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK JA ULATUS

Euroopa Neutronkiirguse Allika ERICu põhikirja käesoleva lisa eesmärk on luua ESSi rajatise teaduslikku ja tehnilist ulatust kirjeldav raamistik. Selle alus on ESSi juhtkomitee 2013. aasta veebruari koosolekul esitletud tehniline aruanne. Tehniline aruanne on ESSi ehitamiseelse etapi vastastikuse mõistmise memorandumi väljund ning see on valminud kogu Euroopa ja muu maailma teadusorganisatsioone hõlmanud koostöös. Lisas tutvustatakse ka projekti tausta ja kirjeldatakse rajatise rahvusvahelist konteksti. Seonduvate hinnanguliste kulude ja ajakava kokkuvõte on esitatud 2. lisas.

2.   TAUST

ESS on uus rahvusvaheline teaduslik taristu, mis ehitatakse Lundi ja mille andmehaldus toimub Kopenhaagenis. Sellest saab paljusid valdkondi hõlmav teadusrajatis, mis aitab arendada bioteadusi, füüsikat, keemiat ja materjaliteadusi, samuti energeetikat ja kliimateadusi. See toetab visiooni, mis tugineb Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 1999. aasta megateaduse foorumi soovitustele laiaulatuslike neutronirajatiste ehitamiseks kõikjal maailmas.

ESSi neutroniallika ehitamine materjaliteaduse jaoks on oluline etapp Euroopa jõupingutustes maailma mõistes juhtiva laiaulatuslike teadustaristute kogumi väljaarendamise nimel. Kogu Euroopat hõlmava ühistegevuse tulemusena valmis 2002. aastal tehniline aruanne, kus on esitatud süsteemi kontseptuaalne projekteerimislahendus ja sellega seotud teadusülesanne. 2003. aastal tegi Euroopa Liidu teadusministrite nõukogu ja assotsieerunud riikide asutatud Euroopa teadustaristu strateegiafoorum järelduse, et optimaalne tehniline etalonlahendus, mis vastab Euroopa teadlaskonna vajadustele käesoleva sajandi teisel veerandil, on 5 MW-se, pika impulsiga, 22 üldkasutatava instrumendiga, ühe märklauaga mõõtejaam.

Kavandades ESSi kui enneolematu allikavõimsusega ja uudset pika impulsi tehnoloogiat kasutava rajatise ning käitades seda tippteaduse tavade kohaselt ja osana Euroopa allikate võrgustikust, säilitab Euroopa juhtiva koha maailma teadustegevuses, hõlmates paljusid teadusvaldkondi, kus vajatakse neutronhajumismeetodeid.

3.   PÕHIEESMÄRGID

ESSi rajatise põhieesmärgid on anda Euroopa teadusele maailma mõistes parimad teadusuuringute võimalused neutronhajumise alal, püüdes saavutada tippteaduslikke ja kõrgetasemelisi teadustulemusi. Rajatise kõik osad on projekteeritud nende eesmärkide saavutamiseks ja samuti selleks, et vastata Euroopa nõudlusele ainulaadse, teedrajava võimekuse ja suurema teadusvõimsuse järele. Neid eesmärke täites annab ESS uusi teadmisi, mida ei ole võimalik saada muude rajatiste või meetodite abil, tugevdab teaduse mõju ühiskonnale ja toetab innovatsiooni Euroopas.

4.   TEADUSLIK ULATUS

ESSil on ainulaadne võime uurida mitmesuguseid struktuure ja ajaskaalasid tänu oma pikkadele suure intensiivsusega neutroniimpulssidele. ESS pakub võrreldamatu heledusega neutronikiiri, mis annavad proovidele suurema kiireintensiivsuse kui mis tahes olemasolev lõhustumisallikas. Suur heledus võimaldab läbi viia paljusid uuringuid, mis jäävad praegu kõrvale, võimaldades mõõta väiksemaid proove rohkem piiratud proovikeskkondades, rohkem kasutada polariseeritud neutroneid, tuvastada nõrgemaid signaale ja teha kiireid kinemaatilisi mõõtmisi reaalajas. Heledad neutronikiired saadakse ainulaadses ajastruktuuris pikkade madalsageduslike neutroniimpulssidega. Selline ajastruktuur võimaldab tõhusalt kasutada pika lainepikkusega neutroneid. Arenenud neutrontehnoloogiad kasutavad seda struktuuri, et ESSi instrumendid saavutaksid laiema dünaamilise ulatuse, eriti bispektraalsete kiirte ja vastavalt vajadusele väga suures ulatuses häälestatava lahutusvõime kasutamisega. See kõik avardab teaduslikke võimalusi märkimisväärselt. Tehnika tasemele vastavad andmete haldamise ja analüüsimise meetodid suurendavad omakorda võimekust ja võimsust.

Lõhustumisallikas annab neutronikiired edasi instrumendiplokile. Tehnilises aruandes, mis lähtub 2002. aastal kindlaks määratud teadusülesandest ja ESSi teadustegevust käivitavatest teguritest, on esitatud instrumendiploki etalonlahendus.

5.   TEHNILINE ULATUS

Allpool on joonisel 1 esitatud Rootsis Lundi linnast kirde suunas paikneva ehituskoha põhiplaan. ESSi rajatise peamised osad on kiirendi, märklaud, instrumendiplokk ja nendega seotud ehitised ja taristu.

Kiirendis kiirendatakse prootoneid vajaliku hulga energia saamiseks, et see viiks tõhusalt lõhustumisreaktsioonini. ESSi kiirendi on projekteeritud töötama väga suure võimsusega ja väga töökindlalt ning kasutab peamiselt ülijuhtruume.

Märklauas muundatakse kiirendist tulev prootonikiir lõhustumisprotsessi abil mitmeks intensiivseks aeglaste neutronite kiireks, mis saadetakse instrumentide juurde, kus toimub uurimistöö. Märklaua jaoks on valitud tehnoloogia, kus ketas pöörleb prootonikiirguses. Märklauda ümbritsev moderaatori-reflektori komplekt muundab lõhustumisprotsessis toodetud kiired neutronid aeglasteks neutroniteks. Need aeglased neutronid suunatakse instrumentide juurde.

Instrumentides kasutatakse neutroneid materjali omaduste uurimiseks kogu nende mitmekesisuses ja keerukuses. Pikkade impulsside meetod võimaldab neutronikiiri iga konkreetse instrumendi ja eksperimendi jaoks spetsiaalselt kohandada.

Joonis 1

ESSi rajatise põhiplaan

ESSi rajatise põhiplaanil on kiirenditunnel (oranž), raadiosagedusgalerii (roosa), märklaua hoone (punane), eksperimendihallid 1 ja 2 (sinised) ja 3 (roheline). Samuti on näidatud ehituskoha ümbermõõt (katkendjoon), kiirtee E22 (tumehall) ning teede ja teenindushoonete võimalik plaan (helehall). Lõhustumise märklaua koordinaatide algpunkt on 55,7344 laiuskraadi ja 13,2482 pikkuskraadi (WGS84).

Kopenhaagenis asuv andmehalduse ja tarkvara keskus pakub tuge ja teenuseid andmete haldamiseks ja teadusanalüüsiks. Andmehalduskeskus vastutab ka ESSi instrumendiploki loodud andmete hoolduse eest ning samuti pakub ka andmete hankimise, käitlemise ja analüüsimise teenuseid ja toetab eksperimentide simulatsiooni. Andmehalduskeskus on ESSi organisatsiooni täielikult integreeritud osa. Andmehalduskeskus on kasutajatele mõeldud maailmaklassi rajatis, mis toetab laias valikus teaduslikke ja tehnoloogilisi kasutajaid ülikoolidest, instituutidest ja tööstusharust ning pakub neile koostööd.

Joonis 2

ESSi andmehalduskeskuse funktsioonid

| ESSi andmehalduse ja tarkvara keskus (ESSi andmehalduskeskus) |
| --- |
| Mõõtejaamade juhtimise tarkvara | Andmete haldamine | Monte Carlo simulatsiooni tugi | Andmete analüüs ja visualiseerimine | Kasutajaportaal |
| Mõõtejaamade juhtimise tarkvara
  Kaugjuurdepääs eksperimentidele
  Eeltöödeldud andmete näitamine kasutajale reaalajas eksperimendi vältel
  Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi | Toorandmete transport peaserveritesse talletamiseks
  Toorandmete eeltöötlemine edasiseks kasutamiseks sobivasse vormingusse
  Veebi ja mobiilsete seadmete portaal, mis annab ELi eeskirju järgides juurdepääsu kasutajaandmetele | Arendada ja toetada Monte Carlo neutronimõõtejaamade modelleerimistarkvara
  Pakkuda tuge mõõtejaamade proovispetsiifiliste omaduste modelleerimisele andmeanalüüsi jaoks
  Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi | Arendada ja toetada andmete analüüsimise ja visualiseerimise tarkvara
  Pakkuda sildavaid lahendusi, et aidata neutroniandmete modelleerimist tehnika tasemele vastava füüsikalise modelleerimise ja teooria tarkvaraga
  Pakkuda juurdepääsu kõrgjõudlusega andmetöötlusele
  Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi | Pakkuda ja toetada veebipõhist kasutajaportaali kasutajate ettepanekute esitamiseks ja läbivaatamiseks
  Pakkuda ja toetada veebipõhist vahendit, mis aitab kasutajatel oma andmete juurde pääseda
  Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi |

ESSi andmehalduse ja tarkvara keskus (ESSi andmehalduskeskus)

Mõõtejaamade juhtimise tarkvara

Andmete haldamine

Monte Carlo simulatsiooni tugi

Andmete analüüs ja visualiseerimine

Kasutajaportaal

Mõõtejaamade juhtimise tarkvara

Kaugjuurdepääs eksperimentidele

Eeltöödeldud andmete näitamine kasutajale reaalajas eksperimendi vältel

Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi

Toorandmete transport peaserveritesse talletamiseks

Toorandmete eeltöötlemine edasiseks kasutamiseks sobivasse vormingusse

Veebi ja mobiilsete seadmete portaal, mis annab ELi eeskirju järgides juurdepääsu kasutajaandmetele

Arendada ja toetada Monte Carlo neutronimõõtejaamade modelleerimistarkvara

Pakkuda tuge mõõtejaamade proovispetsiifiliste omaduste modelleerimisele andmeanalüüsi jaoks

Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi

Arendada ja toetada andmete analüüsimise ja visualiseerimise tarkvara

Pakkuda sildavaid lahendusi, et aidata neutroniandmete modelleerimist tehnika tasemele vastava füüsikalise modelleerimise ja teooria tarkvaraga

Pakkuda juurdepääsu kõrgjõudlusega andmetöötlusele

Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi

Pakkuda ja toetada veebipõhist kasutajaportaali kasutajate ettepanekute esitamiseks ja läbivaatamiseks

Pakkuda ja toetada veebipõhist vahendit, mis aitab kasutajatel oma andmete juurde pääseda

Kohapealne (ESS-Lund) käitamistugi

Lisaks nimetatud komponentidele leidub seal ka teenuste, tugilaboratooriumide ja töökodade, kabinettide ja puhkehoonete taristu kasutajatele ja töötajatele.

6.   VÕIMEKUS- JA PROJEKTEERIMISEESMÄRGID

ESSi rajatisel on neutroniallikana ainulaadne maailma mõistes juhtival tasemel teaduslik võimekus, kui see täielikult kasutusele võetakse. Neutronite saatmine instrumendiplokki mitu millisekundit (nominaalselt 2,86 ms) kestvate madalsageduslike (nominaalselt 14 Hz) pikkade impulssidena võimaldab tõhusalt kasutada suure intensiivsusega sooje ja külmi neutronikiiri.

Eesmärk on, et püsiseisundis käitamisel on ESSil 22 instrumenti.

Prootonikiire võimsus on nominaalselt 5 MW ja selle toimet optimeeritakse vastavalt teaduslikele põhieesmärkidele. Võrreldes teaduskeskusega Institut Laue-Langevin (ILL) (2013. aastal) saavutavad ESSi neutronhajumise instrumendid kuni 100 korda suurema tundlikkuse nõrkade signaalide tuvastamises. Võrreldes selliste teadusasutustega nagu Ühendriikides Spallation Neutron Source (SNS) või Jaapanis Proton Accelerator Research Complex (J-PARC) (2013. aastal) hakkab ESS eksperimentides pakkuma kuni 30 faktori kordselt suuremat kiire intensiivsust sama lahutusvõimega soojade ja külmade neutronite jaoks.

ESSi rajatis projekteeritakse väga töökindlaks ning projekteerimiseesmärk on 95 % kättesaadavus enam kui 4 000-tunnise aastase käitamisperioodi kestel, kui rajatis on täielikult kasutusele võetud.

Maailma mõistes juhtiva võimekuse säilitamiseks jäetakse projekteerimislahenduses mõistlik tehniline varuruum, et mitte takistada tulevikus paranduste ja uuenduste tegemist.

ESSi rajatisel on tehnika tasemele vastav teaduslik ja andmetöötlustaristu, mis on projekteeritud täielikult ära kasutama neutroniallikat, pakkudes sidusat teaduslikku teenust, mis teeb neutrontehnikad paljude teadusvaldkondade jaoks juurdepääsetavamaks, võimsamaks ja tõhusamaks.

Planeerimise eesmärgil ja kogu olelusringi maksumuse määramiseks on ESS nominaalselt kavandatud sulgeda 2065. aastal ja maapind on ette nähtud korrastada muuks kasutuseks kooskõlas ümbritsevaga.

ESSi rajatise projekteerimisel peetakse silmas, et üksikisikud, üldsus ja keskkond oleksid kaitstud kahju eest ehitamise, käitamise ja sulgemise ajal. See projekteeritakse nii, et oleks hõlpsam kasutada taastuvenergiat, minimeerida selle energiatarbimist ja võtta ringlusesse suurem osa selle heitsoojusest.

---

2. LISA

HINNANGULINE MAKSUMUS JA AJAKAVA

1.   SISSEJUHATUS

Käesoleva dokumendi, põhikirja 2. lisa eesmärk on kirjeldada hinnangulist kogukulu, eelarvet ja ESS-projekti planeeritud ajakava. See on kokkuvõte 2014. aasta kevadel kavandatud käitamistingimuste kõige tähtsamatest punktidest, põhinedes 2012. aastal ESSi juhtkomiteele esitatud tehnilisel aruandel ja sellega seotud dokumentidel vastavalt 1. lisas ülevaatlikult esitatud tehnilise ja teadusliku ulatuse kirjeldusele. Kõik käesolevas dokumendis esitatud arvud maksumuse kohta on 2013. aasta jaanuari hindade põhjal.

2.   PROJEKTI MAKSUMUS

ESSi kulude arvestus ja planeerimine on tehtud kogu olelusringi silmas pidades ning hõlmab rajatise olelusringi kõiki eri etappe. Kulude arvestamine ja planeerimine hõlmas järgmisi etappe: ehitamiseelne etapp, ehitusetapp, käitamisetapp (koosneb esialgsest käitamisest ja püsiseisundis käitamisest) ning sulgemisetapp. Olelusringi kogukulu on näidatud allpool joonisel 1.

Joonis 1

ESSi olelusringi maksumus miljonites eurodes

Ehitamiseelse etapi maksumus hõlmab rajatise projekteerimislahenduse ajakohastamise etappi. Ehitamiseelsed kulud ulatuvad kuni 80 miljoni euroni ning hõlmavad rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid.

Ehitamise eelarve on 1 843 miljonit eurot ning hõlmab kapitalikulusid alates ehitusetapi algusest 1. jaanuaril 2013 kuni püsiseisundis käitamise alguseni 2026. aastal. Ehituseelarve sisaldab 16 instrumendi kapitaliinvesteeringuid.

Ajavahemikul 2019–2025 toimub paralleelselt ehitusetapiga esialgne käitamisetapp. Esialgse käitamisetapi summa on 810 miljonit eurot ja see sisaldab kogu rajatise käitamise eelarvet ja tehnilise aruande eesmärgi täitmiseks vajaliku 22 instrumendiga ploki eelarvet. Eelarve jaotus ehitusprojekti tasandil on näidatud joonisel 2. See hõlmab nii rahalisi kui ka mitterahalisi sissemakseid.

Joonis 2

Ehitusetapi eelarve jaotus. Neutronhajumissüsteemide eelarve sisaldab andmehalduskeskuse eelarvet (32 miljonit eurot)

Esialgne käitamisetapp algab esimeste neutronite tootmise, saatmise ja tuvastamisega. Eelarve sisaldab masinate käitamise alustamise, kiirte võimsuse tekitamise, kasutajaprogrammide alustamise ja esimeste varuosade kulusid ning peamist sissemakset 6 ülejäänud instrumendi ehitamiseks, et saada valmis 22 instrumendist koosnev põhiplokk. Esialgse käitamise eelarve on kavandatud lõppema 2025. aastal ja sellega on ette nähtud sujuv üleminek püsiseisundis käitamise eelarvele.

Püsiseisundis käitamise eelarve algab 2026. aastal ja jätkub kuni aastani 2065 ning sisaldab kõiki prognoositavaid kulusid jätkusuutlikuks käitamiseks kooskõlas 1. lisaga. See sisaldab väikest sissemakset instrumendiploki valmimiseks esimestel aastatel ja selle konkurentsivõimelisena hoidmiseks püsiseisundis käitamise ajal. Püsiseisundis käitamise eelarve selles etapis on 140 miljonit eurot aastas.

Joonis 3

Käitamisetapi eelarve jaotus. Halduseelarve sisaldab rajatise haldamise eelarvet

Kogu olelusringi arvesse võttes on kavandatud ESS pärast käitamisetappi sulgeda ja tema asukoha maapind korrastada muuks otstarbeks. Sulgemiseelarve sisaldab sellega seotud kulusid, mis ulatuvad kuni 177 miljoni euroni.

3.   PROJEKTI AJAKAVA

Ehitamiseelse etapi, ehitusetapi, esialgse käitamisetapi ja püsiseisundis käitamisetapi ülevaatlik ajakava on esitatud allpool joonisel 4. Ajakava on tehniliselt pingeline, sest eeldatakse, et ressursside laekumine (tööjõud ja rahastamine) ei hiline.

Joonis 4

ESSi kõige tähtsamad punktid ehitusetapis ja esialgses käitamisetapis

4.   EELARVEPROFIIL

Ehitusetapi (2013–2025) ja esialgse käitamisetapi (2019–2025) eelarveprofiil koos püsiseisundis käitamisetapi (alates 2026) esimese aasta eelarveprofiiliga on näidatud joonisel 5 allpool. See hõlmab nii rahalisi kui ka mitterahalisi sissemakseid. Kavandatud kulutamisprofiil põhineb parimatel prognoosidel, võttes arvesse tehniliselt pingelist ajakava.

Joonis 5

Ehitusetapi, esialgse käitamisetapi ja püsiseisundis käitamisetapi eelarveprofiil

5.   TÖÖJÕUPROFIIL

Töötajate koguarv püsiseisundis käitamise ajal on 494. Kavandatud tööjõuprofiil püsiseisundis käitamise ajal, mis on väljendatud täistööaja ekvivalendina, on näidatud joonisel 6 allpool.

Joonis 6

Kavandatud tööjõuprofiil püsiseisundis käitamise ajal

Joonis 6 hõlmab ka andmehalduskeskuse töötajad, kelle planeeritud arv püsiseisundis käitamise ajal on 60–65, väljendatuna täistööaja ekvivalendina. ESSi andmehalduskeskuse töötajaid võetakse tööle järk-järgult.

---

3. LISA

MITTERAHALISI SISSEMAKSEID KÄSITLEVAD PÕHIMÕTTED JA -NÕUDED

| 1. | Mitterahaline sissemakse on liikme poolt organisatsioonile antav mitterahaline panus ja võib hõlmata järgmist:






  — | ESSi rajatise tehnilised osad ja nende osade katsetamise, installeerimise ja/või integreerimise jaoks vajalikud töötajad; |
| --- | --- | --- |

1.

Mitterahaline sissemakse on liikme poolt organisatsioonile antav mitterahaline panus ja võib hõlmata järgmist:

—

ESSi rajatise tehnilised osad ja nende osade katsetamise, installeerimise ja/või integreerimise jaoks vajalikud töötajad;

| — | teadus- ja arendustegevus ja selle töö tegemiseks vajalikud töötajad; |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevus ja selle töö tegemiseks vajalikud töötajad;

| — | ehitusetapi ajal eriülesannete jaoks saabuvad töötajad või |
| --- | --- |

—

ehitusetapi ajal eriülesannete jaoks saabuvad töötajad või

| — | muud tooted või teenused, mis on ESSi rajatise valmimiseks asjakohased. |
| --- | --- |

—

muud tooted või teenused, mis on ESSi rajatise valmimiseks asjakohased.

| 2. | Organisatsioon on kindlaks määranud sobivad mitterahalised sissemaksed ja nende väärtuse ning on täpsustanud neid viitega ESSi projektikirjeldustele, mis on avaldatud kõikidele liikmetele juurdepääsetavaks tehtavas programmikavas. Teaduslik nõuandekomitee või tehniline nõuandekomitee peaksid sobivate mitterahaliste sissemaksete kindlaksmääramise läbi vaatama ja selle kohta soovitusi jagama ning need nõukogule esitama. |
| --- | --- |

2.

Organisatsioon on kindlaks määranud sobivad mitterahalised sissemaksed ja nende väärtuse ning on täpsustanud neid viitega ESSi projektikirjeldustele, mis on avaldatud kõikidele liikmetele juurdepääsetavaks tehtavas programmikavas. Teaduslik nõuandekomitee või tehniline nõuandekomitee peaksid sobivate mitterahaliste sissemaksete kindlaksmääramise läbi vaatama ja selle kohta soovitusi jagama ning need nõukogule esitama.

| 3. | Iga mitterahalise sissemakse kohta sõlmitakse kirjalik leping organisatsiooni ja üleandva asutuse vahel. Mitterahalise sissemakse lepingus tuleks, kui see on asjakohane, käsitleda vähemalt järgmisi küsimusi:






  — | tehniline kirjeldus ja spetsifikatsioon, sealhulgas liidese ja integreerimise nõuded, |
| --- | --- | --- |

3.

Iga mitterahalise sissemakse kohta sõlmitakse kirjalik leping organisatsiooni ja üleandva asutuse vahel. Mitterahalise sissemakse lepingus tuleks, kui see on asjakohane, käsitleda vähemalt järgmisi küsimusi:

—

tehniline kirjeldus ja spetsifikatsioon, sealhulgas liidese ja integreerimise nõuded,

| — | projekti kava, sh ajakava, tulemused ja tähtsamad etapid; |
| --- | --- |

—

projekti kava, sh ajakava, tulemused ja tähtsamad etapid;

| — | kogu omistatav väärtus; |
| --- | --- |

—

kogu omistatav väärtus;

| — | transpordi- ja tarnetingimused; |
| --- | --- |

—

transpordi- ja tarnetingimused;

| — | kvaliteedikontroll ja toimivuse katsetamine enne vastuvõtmist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

—

kvaliteedikontroll ja toimivuse katsetamine enne vastuvõtmist ja kasutuselevõttu;

| — | dokumendid, kasutusjuhend, osade nimekiri, hooldusjuhend, sh varuosade nimekiri; |
| --- | --- |

—

dokumendid, kasutusjuhend, osade nimekiri, hooldusjuhend, sh varuosade nimekiri;

| — | seadet käitavate töötajate koolitus; |
| --- | --- |

—

seadet käitavate töötajate koolitus;

| — | tehnilise ja finantsjuhtimise süsteemid; |
| --- | --- |

—

tehnilise ja finantsjuhtimise süsteemid;

| — | vastutavate töötajate määramine; |
| --- | --- |

—

vastutavate töötajate määramine;

| — | organisatsiooni ja üleandva asutuse ülesanded ja vastutusala; |
| --- | --- |

—

organisatsiooni ja üleandva asutuse ülesanded ja vastutusala;

| — | kindlustused; |
| --- | --- |

—

kindlustused;

| — | organisatsiooni väliselt ja siseselt loodud teadmiste omandiõigus; |
| --- | --- |

—

organisatsiooni väliselt ja siseselt loodud teadmiste omandiõigus;

| — | organisatsiooni siseselt loodud teadmiste kasutamine ja levitamine; |
| --- | --- |

—

organisatsiooni siseselt loodud teadmiste kasutamine ja levitamine;

| — | litsentsid ja õigused; |
| --- | --- |

—

litsentsid ja õigused;

| — | kasutusõigused; |
| --- | --- |

—

kasutusõigused;

| — | omandiõiguste üleminek; |
| --- | --- |

—

omandiõiguste üleminek;

| — | aruandluse kord; |
| --- | --- |

—

aruandluse kord;

| — | mitterahalise sissemakse üleandmisel tehtava ametliku hindamise sisu ja ulatus; |
| --- | --- |

—

mitterahalise sissemakse üleandmisel tehtava ametliku hindamise sisu ja ulatus;

| — | riski hindamine ja juhtimine. |
| --- | --- |

—

riski hindamine ja juhtimine.

| 4. | Nõukogu asutab mitterahaliste sissemaksete läbivaatamise komitee eesmärgiga hinnata mitterahaliste sissemaksete ettepanekuid. Komitee soovituse alusel kiidab nõukogu kõik mitterahaliste sissemaksete lepingud heaks. Pärast heakskiidu saamist akrediteeritakse liikmele mitterahalise sissemakse väärtus osana kogu tema sissemaksest ESSi. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu asutab mitterahaliste sissemaksete läbivaatamise komitee eesmärgiga hinnata mitterahaliste sissemaksete ettepanekuid. Komitee soovituse alusel kiidab nõukogu kõik mitterahaliste sissemaksete lepingud heaks. Pärast heakskiidu saamist akrediteeritakse liikmele mitterahalise sissemakse väärtus osana kogu tema sissemaksest ESSi.

| 5. | Nõukogu reguleerib mitterahalisi sissemakseid käsitlevaid sise-eeskirju. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu reguleerib mitterahalisi sissemakseid käsitlevaid sise-eeskirju.

| 6. | Organisatsiooni kuluraamatus on määratletud mitterahalise sissemakse koguväärtus. Organisatsiooni kuluraamatus esitatud väärtused on väljendatud põhikirjas ja lisades märgitud hinnatasemel, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Üleandev asutus vastutab täielikult sissemakse ja selle maksumuse eest. Kõikide mitterahaliste sissemaksete standardne valuutaühik on euro. Üleandev asutus kannab kõik valuutariskid. |
| --- | --- |

6.

Organisatsiooni kuluraamatus on määratletud mitterahalise sissemakse koguväärtus. Organisatsiooni kuluraamatus esitatud väärtused on väljendatud põhikirjas ja lisades märgitud hinnatasemel, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Üleandev asutus vastutab täielikult sissemakse ja selle maksumuse eest. Kõikide mitterahaliste sissemaksete standardne valuutaühik on euro. Üleandev asutus kannab kõik valuutariskid.

---

4. LISA

EHITAMISEELSEKS ETAPIKS HEAKS KIIDETUD MITTERAHALISTE SISSEMAKSETE LOETELU

| No. | ESS Project | ESS WU Name | Contract Partner | Country | TOTAL (kEUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Accelerator | B1 Superconducting Linac is for DESY | DESY | DE | 971,4 |
| 2 | Accelerator | Backup Study for ESS Proton Source | ESS-Bilbao | ES | 477,08 |
| 3 | Accelerator | Normal conducting linac | INFN | IT | 3 725 |
| 4 | DMSC | SD014DE – HDRI Communication Platform | HZG | DE | 470,2 |
| 5 | DMSC | Design update for the ESS Data Management and Software Centre (DMSC) | UCPH | DK | 402,4 |
| 6 | DMSC | Cluster Interim DMSC | UCPH | DK | 1 205,9 |
| 7 | DMSC | MANTID cooperation | UCPH | DK | 123,9 |
| 8 | Instrument | CAMEA | DTU | DK | 480,5 |
| 9 | Instrument | SD017DC/b DK Horizontal Focusing Reflectometer | DTU | DK | 79,5 |
| 10 | Instrument | Compact SANS | DTU | DK | 82,1 |
| 11 | Neutron Technologies | Neutron Optics | DTU | DK | 80,2 |
| 12 | Instrument | Hybrid Diffractometer | DTU | DK | 168,9 |
| 13 | Instrument | SD001DE/b Bispectral Chopper Spectroscopy | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 393,7 |
| 14 | Instrument | SD001DE/a Cold Chopper Spectroscopy | TUM | DE | 258,7 |
| 15 | Instrument | SD002DE/a High Resolution NSE | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 318,8 |
| 16 | Instrument | SD0002DE/b Wide Angle NSE | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 67,6 |
| 17 | Instrument | SD003DE/a Reflectometer for Liquid Surfaces and Soft Matter | HZB | DE | 533,6 |
| 18 | Instrument | SD004DE/ab Conventional SANS | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 112,1 |
| 19 | Instrument | SD004DE/C Small Sample SANS | HZG | DE | 617,9 |
| 20 | Instrument | SD005DE/a Bi-spectral Powder Diffractometer | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 272,7 |
| 21 | Instrument | SD005DE/b Engineering Diffraction | HZG | DE | 903,7 |
| 22 | Instrument | SD006DE Multi Purpose High Resolution Imaging | HZB | DE | 758,0 |
| 23 | Instrument | SD007DE/b Alternative NSE and Add-ons | TUM | DE | 635,9 |
| 24 | Instrument | SD007DE/c Focusing Optics for Spectroscopy | TUM | DE | 137,1 |
| 25 | Instrument | SD007DE/a Phase Space Transformers | HZB | DE | 65,1 |
| 26 | Instrument | SD008DE Multi Purpose Extreme Environment Diffraction | HZB | DE | 389,3 |
| 27 | Neutron Technologies | SD009DE – Choppers | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 828,5 |
| 28 | Neutron Technologies | SD010DE – Detectors | TUM | DE | 4 785,8 |
| 29 | Neutron Technologies | SD011DE – Polarizers (3HE) | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 417,4 |
| 30 | Neutron Technologies | SD012DE ESS Specific Sample Environment | HZG | DE | 179,0 |
| 31 | Instrument | SD013DE Test Beam Line | HZB | DE | 1 456,4 |
| 32 | Instrument | SD003DE/b Reflectometer for Magnetic Layers | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 309,0 |
| 33 | Instrument | SD033CZ Complex Environment Engineering Diffractometer | Institute of Physics ASCR | CZ | 1 759,0 |
| 34 | Instrument | Simulation of Neutron Instruments | KU | DK | 938,8 |
| 35 | Neutron Technologies | Detector Testing Facility | IFE | NO | 1 785,6 |
| 36 | Neutron Technologies | Detectors | CNR | IT | 510,2 |
| 37 | Target | Waste Disposal, Emissions, Dismantling and Decommissioning | KIT | DE | 19,2 |
| 38 | Target | Target Performance Modelling and Optimization | KIT | DE | 95,9 |
| 39 | Target | Material Properties | KIT | DE | 9,6 |
| 40 | Target | Rotating Tungsten Helium Cooled Target Concept – Replaceable System | KIT | DE | 322,8 |
| 41 | Target | Rotating Tungsten Helium Cooled Target Concept – Permanent System | KIT | DE | 76,7 |
| 42 | Target | Liquid Metal Target | KIT | DE | 1 152,8 |
| 43 | Target | Premoderator, Moderator and Reflector Engineering Design | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 1 512,5 |
| 44 | Target | Shielded Target Monolith System and Beam Extraction | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 845,6 |
| 45 | Target | Liquid Metal Target | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 163,9 |
| 46 | Target | Liquid Metal Target | Paul Scherrer Institute | CH | 221,5 |
| 47 | Target | Rotating Tungsten Helium Cooled Target Concept – Permanent System | Forschungszentrum Jülich GmbH | DE | 959,9 |
| 48 | Instrument | SD015DE – Simulation Code Development, Help Desk | HZB | DE | 472,9 |
| 49 | Instrument | SD054NL ULTRA SANS USING NEUTRON SPIN-ECHO MODULATION | Delft University of Technology | NL | 208,54 |
| 50 | Instrument | SD055NL OPTIMISING THE BENEFITS OF SPIN-ECHO LABELLING | Delft University of Technology | NL | 135,21 |
| 51 | Instrument | SD056NL SPIN-ECHO MODULATION IMAGING ADD-ON | Delft University of Technology | NL | 247,58 |
| 52 | Instrument | SD057NL LARMOR LABELLING IN DIFFRACTION | Delft University of Technology | NL | 135,21 |
| 53 | Target | THE ESS WATER TASK FORCE | ESS-Bilbao | ES | 189,2 |
| 54 | Instrument | SD016DC_DK CAMEA | DTU | DK | 43,5 |
| 55 | Instrument | SD018DC_DK COMPACT SANS | DTU | DK | 51,2 |
| 56 | Neutron Technologies | SD020DC_DK NEUTRON OPTICS | DTU | DK | 54,0 |
| 57 | Target | THE ESS TARGET STATION CONCEPT SELECTION (TSCS) | ESS-Bilbao | ES | 264,9 |
| 58 | Target | TARGET TEST STAND | ESS-Bilbao | ES | 1 390,75 |
| 59 | Accelerator | Backup Study for ESS Low Energy Beam Transport | ESS-Bilbao | ES | 445,5 |
| 60 | Accelerator | Backup Study for ESS Radio Frequency Quadrupole | ESS-Bilbao | ES | 829,6 |
| 61 | Accelerator | Backup Study for ESS Drift Tube Linac | ESS-Bilbao | ES | 386,77 |
| 62 | Accelerator | Backup Study for ESS Spoke Superconducting Linac | ESS-Bilbao | ES | 296,1 |
| 63 | Accelerator | Advance Welding Facility | ESS-Bilbao | ES | 185,11 |
| 64 | Instrument | SD067IT – Vibrational Spectroscopy Instrument | Elettra-Sincrotrone Trieste | IT | 399,5 |
| 65 | Instrument | SD067IT – Time Focussing Crystal-Chopper Spectrometer (Tempus Fugit) | Elettra-Sincrotrone Trieste | IT | 528,0 |
| 66 | Accelerator | HEBT, NC Magnets and Power Supplies | DTU | DK | 1 201,9 |
| 67 | Accelerator | Normal conducting linac MEBT | ESS-Bilbao | ES | 138,5 |
| 68 | Accelerator | Normal conducting linac | INFN | IT | 1 023,1 |
| 69 | DMSC | SD029CH ESS Data Aquisition & Software | Paul Scherrer Institute | CH | 48,0 |
| 70 | Instrument | SD016DC_CH TOF-TAS CAMEA | Paul Scherrer Institute | CH | 481,0 |
| 71 | Instrument | SD017DC_CH_a Vertical Focusing Reflectometer | Paul Scherrer Institute | CH | 462,0 |
| 72 | Instrument | SD018DC_CH Compact SANS | Paul Scherrer Institute | CH | 287,0 |
| 73 | Instrument | SD019DC_CH Hybrid Diffractometer | Paul Scherrer Institute | CH | 305,0 |
| 74 | Instrument | SD029CH Multi Purpose High Resolution Imaging | Paul Scherrer Institute | CH | 238,5 |
| 75 | Instrument | SD020DC_CH Neutron Optics | Paul Scherrer Institute | CH | 407,5 |
| 76 | Target | Hot Cell, Handling of Used Resources | Centrum výzkumu Řež s.r.o. | CZ | 189,0 |
| 77 | Target | Study of target radionuclide chemistry and target radio toxicity | DTU | DK | 123,8 |
| 78 | Target | Optimization of beam extraction | DTU | DK | 206,4 |
| 79 | Target | Hot Cell, Handling of Used Resources | ESS-Bilbao | ES | 75,7 |
| 80 | Target | Assessment of radioactive inventory after final shut-down | ESS-Bilbao | ES | 47,3 |
| 81 | Target | Target Performance Modelling and Optimization | ESS-Bilbao | ES | 293,3 |
| 82 | Target | Optimization of beam extraction | Paul Scherrer Institute | CH | 547,5 |
| 83 | Target | Material Properties | Paul Scherrer Institute | CH | 249,5 |
| | | | | | 44 669,8 |

No.

ESS Project

ESS WU Name

Contract Partner

Country

TOTAL (kEUR)

1

Accelerator

B1 Superconducting Linac is for DESY

DESY

DE

971,4

2

Accelerator

Backup Study for ESS Proton Source

ESS-Bilbao

ES

477,08

3

Accelerator

Normal conducting linac

INFN

IT

3 725

4

DMSC

SD014DE – HDRI Communication Platform

HZG

DE

470,2

5

DMSC

Design update for the ESS Data Management and Software Centre (DMSC)

UCPH

DK

402,4

6

DMSC

Cluster Interim DMSC

UCPH

DK

1 205,9

7

DMSC

MANTID cooperation

UCPH

DK

123,9

8

Instrument

CAMEA

DTU

DK

480,5

9

Instrument

SD017DC/b DK Horizontal Focusing Reflectometer

DTU

DK

79,5

10

Instrument

Compact SANS

DTU

DK

82,1

11

Neutron Technologies

Neutron Optics

DTU

DK

80,2

12

Instrument

Hybrid Diffractometer

DTU

DK

168,9

13

Instrument

SD001DE/b Bispectral Chopper Spectroscopy

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

393,7

14

Instrument

SD001DE/a Cold Chopper Spectroscopy

TUM

DE

258,7

15

Instrument

SD002DE/a High Resolution NSE

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

318,8

16

Instrument

SD0002DE/b Wide Angle NSE

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

67,6

17

Instrument

SD003DE/a Reflectometer for Liquid Surfaces and Soft Matter

HZB

DE

533,6

18

Instrument

SD004DE/ab Conventional SANS

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

112,1

19

Instrument

SD004DE/C Small Sample SANS

HZG

DE

617,9

20

Instrument

SD005DE/a Bi-spectral Powder Diffractometer

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

272,7

21

Instrument

SD005DE/b Engineering Diffraction

HZG

DE

903,7

22

Instrument

SD006DE Multi Purpose High Resolution Imaging

HZB

DE

758,0

23

Instrument

SD007DE/b Alternative NSE and Add-ons

TUM

DE

635,9

24

Instrument

SD007DE/c Focusing Optics for Spectroscopy

TUM

DE

137,1

25

Instrument

SD007DE/a Phase Space Transformers

HZB

DE

65,1

26

Instrument

SD008DE Multi Purpose Extreme Environment Diffraction

HZB

DE

389,3

27

Neutron Technologies

SD009DE – Choppers

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

828,5

28

Neutron Technologies

SD010DE – Detectors

TUM

DE

4 785,8

29

Neutron Technologies

SD011DE – Polarizers (3HE)

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

417,4

30

Neutron Technologies

SD012DE ESS Specific Sample Environment

HZG

DE

179,0

31

Instrument

SD013DE Test Beam Line

HZB

DE

1 456,4

32

Instrument

SD003DE/b Reflectometer for Magnetic Layers

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

309,0

33

Instrument

SD033CZ Complex Environment Engineering Diffractometer

Institute of Physics ASCR

CZ

1 759,0

34

Instrument

Simulation of Neutron Instruments

KU

DK

938,8

35

Neutron Technologies

Detector Testing Facility

IFE

NO

1 785,6

36

Neutron Technologies

Detectors

CNR

IT

510,2

37

Target

Waste Disposal, Emissions, Dismantling and Decommissioning

KIT

DE

19,2

38

Target

Target Performance Modelling and Optimization

KIT

DE

95,9

39

Target

Material Properties

KIT

DE

9,6

40

Target

Rotating Tungsten Helium Cooled Target Concept – Replaceable System

KIT

DE

322,8

41

Target

Rotating Tungsten Helium Cooled Target Concept – Permanent System

KIT

DE

76,7

42

Target

Liquid Metal Target

KIT

DE

1 152,8

43

Target

Premoderator, Moderator and Reflector Engineering Design

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

1 512,5

44

Target

Shielded Target Monolith System and Beam Extraction

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

845,6

45

Target

Liquid Metal Target

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

163,9

46

Target

Liquid Metal Target

Paul Scherrer Institute

CH

221,5

47

Target

Rotating Tungsten Helium Cooled Target Concept – Permanent System

Forschungszentrum Jülich GmbH

DE

959,9

48

Instrument

SD015DE – Simulation Code Development, Help Desk

HZB

DE

472,9

49

Instrument

SD054NL ULTRA SANS USING NEUTRON SPIN-ECHO MODULATION

Delft University of Technology

NL

208,54

50

Instrument

SD055NL OPTIMISING THE BENEFITS OF SPIN-ECHO LABELLING

Delft University of Technology

NL

135,21

51

Instrument

SD056NL SPIN-ECHO MODULATION IMAGING ADD-ON

Delft University of Technology

NL

247,58

52

Instrument

SD057NL LARMOR LABELLING IN DIFFRACTION

Delft University of Technology

NL

135,21

53

Target

THE ESS WATER TASK FORCE

ESS-Bilbao

ES

189,2

54

Instrument

SD016DC_DK CAMEA

DTU

DK

43,5

55

Instrument

SD018DC_DK COMPACT SANS

DTU

DK

51,2

56

Neutron Technologies

SD020DC_DK NEUTRON OPTICS

DTU

DK

54,0

57

Target

THE ESS TARGET STATION CONCEPT SELECTION (TSCS)

ESS-Bilbao

ES

264,9

58

Target

TARGET TEST STAND

ESS-Bilbao

ES

1 390,75

59

Accelerator

Backup Study for ESS Low Energy Beam Transport

ESS-Bilbao

ES

445,5

60

Accelerator

Backup Study for ESS Radio Frequency Quadrupole

ESS-Bilbao

ES

829,6

61

Accelerator

Backup Study for ESS Drift Tube Linac

ESS-Bilbao

ES

386,77

62

Accelerator

Backup Study for ESS Spoke Superconducting Linac

ESS-Bilbao

ES

296,1

63

Accelerator

Advance Welding Facility

ESS-Bilbao

ES

185,11

64

Instrument

SD067IT – Vibrational Spectroscopy Instrument

Elettra-Sincrotrone Trieste

IT

399,5

65

Instrument

SD067IT – Time Focussing Crystal-Chopper Spectrometer (Tempus Fugit)

Elettra-Sincrotrone Trieste

IT

528,0

66

Accelerator

HEBT, NC Magnets and Power Supplies

DTU

DK

1 201,9

67

Accelerator

Normal conducting linac MEBT

ESS-Bilbao

ES

138,5

68

Accelerator

Normal conducting linac

INFN

IT

1 023,1

69

DMSC

SD029CH ESS Data Aquisition & Software

Paul Scherrer Institute

CH

48,0

70

Instrument

SD016DC_CH TOF-TAS CAMEA

Paul Scherrer Institute

CH

481,0

71

Instrument

SD017DC_CH_a Vertical Focusing Reflectometer

Paul Scherrer Institute

CH

462,0

72

Instrument

SD018DC_CH Compact SANS

Paul Scherrer Institute

CH

287,0

73

Instrument

SD019DC_CH Hybrid Diffractometer

Paul Scherrer Institute

CH

305,0

74

Instrument

SD029CH Multi Purpose High Resolution Imaging

Paul Scherrer Institute

CH

238,5

75

Instrument

SD020DC_CH Neutron Optics

Paul Scherrer Institute

CH

407,5

76

Target

Hot Cell, Handling of Used Resources

Centrum výzkumu Řež s.r.o.

CZ

189,0

77

Target

Study of target radionuclide chemistry and target radio toxicity

DTU

DK

123,8

78

Target

Optimization of beam extraction

DTU

DK

206,4

79

Target

Hot Cell, Handling of Used Resources

ESS-Bilbao

ES

75,7

80

Target

Assessment of radioactive inventory after final shut-down

ESS-Bilbao

ES

47,3

81

Target

Target Performance Modelling and Optimization

ESS-Bilbao

ES

293,3

82

Target

Optimization of beam extraction

Paul Scherrer Institute

CH

547,5

83

Target

Material Properties

Paul Scherrer Institute

CH

249,5

44 669,8

---

5. LISA

EHITAMISEELSEKS ETAPIKS JA EHITUSETAPIKS LAEKUNUD RAHALISTE SISSEMAKSETE LOETELU (KUNI 2015. AASTA JUUNINI, K.A)

| Tšehhi Vabariik | 2,7 miljonit eurot |
| --- | --- |
| Taani Kuningriik | 67,6 miljonit eurot |
| Rootsi Kuningriik (1) | 192,8 miljonit eurot |

Tšehhi Vabariik

2,7 miljonit eurot

Taani Kuningriik

67,6 miljonit eurot

Rootsi Kuningriik (1)

192,8 miljonit eurot

---

(1)  Summa on arvutatud alates 1. jaanuarist 2013.

---

6. LISA

SISSEMAKSETE TABEL

Järgmised riigid on teinud allpool nimetatud rahalised või mitterahalised sissemaksed ESSi ehituskulude katteks (sh ehituseelse etapi kulude katteks; kõik summad on esitatud 2013. aasta jaanuari hindades).

---

7. LISA

LIIKMED, VAATLEJAD JA ESINDAJAD

LIIKMED

| Riik või valitsustevaheline organisatsioon | Esindaja
  (st ministeerium, teadusnõukogu) |
| --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | Haridus, noorsootöö- ja spordiministeerium |
| Taani Kuningriik | |
| Saksamaa Liitvabariik | |
| Eesti Vabariik | |
| Prantsuse Vabariik | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) ja Commissariat à l'Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA) |
| Itaalia Vabariik | Istituto Nazionale di Fisica Nucleare (INFN) |
| Ungari | |
| Norra Kuningriik | Norra Teadusuuringute Nõukogu |
| Poola Vabariik | Teadus- ja kõrghariduse ministeerium |
| Rootsi Kuningriik | |
| Šveitsi Konföderatsioon | |

Riik või valitsustevaheline organisatsioon

Esindaja

(st ministeerium, teadusnõukogu)

Tšehhi Vabariik

Haridus, noorsootöö- ja spordiministeerium

Taani Kuningriik

Saksamaa Liitvabariik

Eesti Vabariik

Prantsuse Vabariik

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) ja Commissariat à l'Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA)

Itaalia Vabariik

Istituto Nazionale di Fisica Nucleare (INFN)

Ungari

Norra Kuningriik

Norra Teadusuuringute Nõukogu

Poola Vabariik

Teadus- ja kõrghariduse ministeerium

Rootsi Kuningriik

Šveitsi Konföderatsioon

VAATLEJAD

| Riik või valitsustevaheline organisatsioon | Esindaja
  (st ministeerium, teadusnõukogu) |
| --- | --- |
| Belgia Kuningriik | Studiecentrum voor Kernenergie (SCK) |
| Hispaania Kuningriik | |
| Madalmaade Kuningriik | |
| Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik | |

Riik või valitsustevaheline organisatsioon

Esindaja

(st ministeerium, teadusnõukogu)

Belgia Kuningriik

Studiecentrum voor Kernenergie (SCK)

Hispaania Kuningriik

Madalmaade Kuningriik

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

---

Parandused

| 28.8.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/49

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/6/EÜ (millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 52, 27. veebruar 2008
  )

Leheküljel 13 artikli 1 punkti 8 uue artikli 7 lõikes 2

asendatakse

„2.   Liikmesriigid võivad tagada universaalteenuste osutamise, hankides sellised teenused riigihankemenetluste suhtes kohaldatavate eeskirjade ja normide kohaselt, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (1) sätestatud võistlevate läbirääkimiste või läbirääkimisega menetluse kohaselt, kas lepinguteate avaldamisega või mitte.

(...)

järgmisega:

„2.   Liikmesriigid võivad tagada universaalteenuste osutamise, hankides sellised teenused riigihankemenetluste suhtes kohaldatavate eeskirjade ja normide kohaselt, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (2) sätestatud võistlevate läbirääkimiste või läbirääkimisega menetluse kohaselt, kas lepinguteate avaldamisega või mitte.

(...)

---

---