# Jurnalul Oficial L 209/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 209 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 586 august 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 209

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 586 august 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1355 al Comisiei din 5 august 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1356 a Comisiei din 4 august 2015 de modificare a Deciziei 2007/453/CE în ceea ce privește statutul privind ESB al statelor Republica Cehă, Franța, Cipru, Liechtenstein și Elveția
  [notificată cu numărul C(2015) 5379]

   (
  1
  ) | 5 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1357 a Comisiei din 4 august 2015 de stabilire a contribuției financiare din partea Uniunii pentru cheltuielile efectuate de Țările de Jos în 2011, 2012 și 2013 pentru finanțarea măsurilor de urgență pentru combaterea gripei aviare
  [notificată cu numărul C(2015) 5342] | 9 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1358 a Comisiei din 4 august 2015 de modificare a anexelor XI, XII și XV la Directiva 2003/85/CE a Consiliului în ceea ce privește lista laboratoarelor autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase și normele minime de biosecuritate care le sunt aplicabile
  [notificată cu numărul C(2015) 5341]

   (
  1
  ) | 11 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1355 al Comisiei din 5 august 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1356 a Comisiei din 4 august 2015 de modificare a Deciziei 2007/453/CE în ceea ce privește statutul privind ESB al statelor Republica Cehă, Franța, Cipru, Liechtenstein și Elveția
  [notificată cu numărul C(2015) 5379]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 5379]

1

5

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1357 a Comisiei din 4 august 2015 de stabilire a contribuției financiare din partea Uniunii pentru cheltuielile efectuate de Țările de Jos în 2011, 2012 și 2013 pentru finanțarea măsurilor de urgență pentru combaterea gripei aviare
  [notificată cu numărul C(2015) 5342]

[notificată cu numărul C(2015) 5342]

9

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1358 a Comisiei din 4 august 2015 de modificare a anexelor XI, XII și XV la Directiva 2003/85/CE a Consiliului în ceea ce privește lista laboratoarelor autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase și normele minime de biosecuritate care le sunt aplicabile
  [notificată cu numărul C(2015) 5341]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 5341]

1

11

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 271/14/COL a Autorității de supraveghere a AELS din 9 iulie 2014 de modificare, pentru a nouăzeci și șaptea oară, a normelor procedurale și de fond din domeniul ajutoarelor de stat prin adoptarea unor noi orientări pentru cercetare, dezvoltare și inovare [2015/1359] | 17 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 271/14/COL a Autorității de supraveghere a AELS din 9 iulie 2014 de modificare, pentru a nouăzeci și șaptea oară, a normelor procedurale și de fond din domeniul ajutoarelor de stat prin adoptarea unor noi orientări pentru cercetare, dezvoltare și inovare [2015/1359]

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 6.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1355 AL COMISIEI

din 5 august 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 august 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 133,5 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 151,2 |
| BO | 135,7 |
| UY | 138,3 |
| ZA | 145,2 |
| ZZ | 142,6 |
| 0806 10 10 | EG | 215,6 |
| MA | 158,2 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 177,3 |
| 0808 10 80 | AR | 98,3 |
| BR | 100,8 |
| CL | 131,0 |
| NZ | 133,8 |
| US | 112,0 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 138,3 |
| ZZ | 122,0 |
| 0808 30 90 | AR | 112,9 |
| CL | 137,9 |
| CN | 95,2 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 113,7 |
| ZZ | 120,5 |
| 0809 29 00 | TR | 215,7 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 381,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 157,4 |
| ZZ | 118,7 |
| 0809 40 05 | BA | 53,7 |
| IL | 141,4 |
| MK | 43,5 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 76,2 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

133,5

MK

31,4

ZZ

82,5

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

151,2

BO

135,7

UY

138,3

ZA

145,2

ZZ

142,6

0806 10 10

EG

215,6

MA

158,2

TN

158,2

ZZ

177,3

0808 10 80

AR

98,3

BR

100,8

CL

131,0

NZ

133,8

US

112,0

UY

139,7

ZA

138,3

ZZ

122,0

0808 30 90

AR

112,9

CL

137,9

CN

95,2

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

113,7

ZZ

120,5

0809 29 00

TR

215,7

US

547,8

ZZ

381,8

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

157,4

ZZ

118,7

0809 40 05

BA

53,7

IL

141,4

MK

43,5

XS

66,1

ZZ

76,2

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 6.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/5

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1356 A COMISIEI

din 4 august 2015

de modificare a Deciziei 2007/453/CE în ceea ce privește statutul privind ESB al statelor Republica Cehă, Franța, Cipru, Liechtenstein și Elveția

[notificată cu numărul C(2015) 5379]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (1), în special articolul 5 alineatul (2) paragraful al treilea,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 999/2001 prevede că statele membre, țările terțe sau regiunile acestora (denumite în continuare „țări sau regiuni”) trebuie clasificate în funcție de statutul lor privind encefalopatia spongiformă bovină (ESB) în una dintre următoarele trei categorii: cu risc de ESB neglijabil, cu risc de ESB controlat și cu risc de ESB nedeterminat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 999/2001 prevede că statele membre, țările terțe sau regiunile acestora (denumite în continuare „țări sau regiuni”) trebuie clasificate în funcție de statutul lor privind encefalopatia spongiformă bovină (ESB) în una dintre următoarele trei categorii: cu risc de ESB neglijabil, cu risc de ESB controlat și cu risc de ESB nedeterminat.

| (2) | Anexa la Decizia 2007/453/CE a Comisiei (2) enumeră țările sau regiunile în funcție de statutul privind ESB al acestora. |
| --- | --- |

(2)

Anexa la Decizia 2007/453/CE a Comisiei (2) enumeră țările sau regiunile în funcție de statutul privind ESB al acestora.

| (3) | Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) joacă un rol esențial în ceea ce privește încadrarea țărilor sau regiunilor în categorii în funcție de riscul de ESB. Lista din anexa la Decizia 2007/453/CE ia în considerare Rezoluția nr. 18 – Recunoașterea statutului țărilor membre privind riscul de encefalopatie spongiformă bovină, adoptată de OIE în mai 2014 (3). |
| --- | --- |

(3)

Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) joacă un rol esențial în ceea ce privește încadrarea țărilor sau regiunilor în categorii în funcție de riscul de ESB. Lista din anexa la Decizia 2007/453/CE ia în considerare Rezoluția nr. 18 – Recunoașterea statutului țărilor membre privind riscul de encefalopatie spongiformă bovină, adoptată de OIE în mai 2014 (3).

| (4) | În mai 2015, OIE a adoptat Rezoluția nr. 21 – Recunoașterea statutului țărilor membre privind riscul de encefalopatie spongiformă bovină (4). Pe lângă statele membre și țările membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb, care figurează deja în anexa la Decizia 2007/453/CE, rezoluția respectivă a recunoscut Republica Cehă, Franța, Cipru, Liechtenstein și Elveția ca având un risc de ESB neglijabil. |
| --- | --- |

(4)

În mai 2015, OIE a adoptat Rezoluția nr. 21 – Recunoașterea statutului țărilor membre privind riscul de encefalopatie spongiformă bovină (4). Pe lângă statele membre și țările membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb, care figurează deja în anexa la Decizia 2007/453/CE, rezoluția respectivă a recunoscut Republica Cehă, Franța, Cipru, Liechtenstein și Elveția ca având un risc de ESB neglijabil.

| (5) | Lista țărilor din anexa la Decizia 2007/453/CE ar trebui, prin urmare, modificată în vederea alinierii la Rezoluția nr. 21, adoptată de OIE în mai 2015. |
| --- | --- |

(5)

Lista țărilor din anexa la Decizia 2007/453/CE ar trebui, prin urmare, modificată în vederea alinierii la Rezoluția nr. 21, adoptată de OIE în mai 2015.

| (6) | Decizia 2007/453/CE ar trebui, prin urmare, să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Decizia 2007/453/CE ar trebui, prin urmare, să fie modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia 2007/453/CE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 4 august 2015.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 147, 31.5.2001, p. 1.

1

(2)  Decizia 2007/453/CE a Comisiei din 29 iunie 2007 de stabilire a statutului privind ESB al unui stat membru, al țărilor terțe sau al uneia dintre regiunile acestora în funcție de riscul de contaminare cu ESB (JO L 172, 30.6.2007, p. 84).

2

(3)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Animal_Health_in_the_World/docs/pdf/2014_A_RESO-18_BSE.pdf

3

(4)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Animal_Health_in_the_World/docs/pdf/2015_A_RESO_R21_BSE.pdf

4

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

LISTA ȚĂRILOR SAU A REGIUNILOR

A.   Țări sau regiuni cu risc de ESB neglijabil

State membre

| — | Belgia |
| --- | --- |

—

Belgia

| — | Bulgaria |
| --- | --- |

—

Bulgaria

| — | Republica Cehă |
| --- | --- |

—

Republica Cehă

| — | Danemarca |
| --- | --- |

—

Danemarca

| — | Estonia |
| --- | --- |

—

Estonia

| — | Franța |
| --- | --- |

—

Franța

| — | Croația |
| --- | --- |

—

Croația

| — | Italia |
| --- | --- |

—

Italia

| — | Cipru |
| --- | --- |

—

Cipru

| — | Letonia |
| --- | --- |

—

Letonia

| — | Luxemburg |
| --- | --- |

—

Luxemburg

| — | Ungaria |
| --- | --- |

—

Ungaria

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Țările de Jos |
| --- | --- |

—

Țările de Jos

| — | Austria |
| --- | --- |

—

Austria

| — | Portugalia |
| --- | --- |

—

Portugalia

| — | Slovenia |
| --- | --- |

—

Slovenia

| — | Slovacia |
| --- | --- |

—

Slovacia

| — | Finlanda |
| --- | --- |

—

Finlanda

| — | Suedia |
| --- | --- |

—

Suedia

Țări membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb

| — | Islanda |
| --- | --- |

—

Islanda

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Norvegia |
| --- | --- |

—

Norvegia

| — | Elveția |
| --- | --- |

—

Elveția

Țări terțe

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australia |
| --- | --- |

—

Australia

| — | Brazilia |
| --- | --- |

—

Brazilia

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Columbia |
| --- | --- |

—

Columbia

| — | India |
| --- | --- |

—

India

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

| — | Japonia |
| --- | --- |

—

Japonia

| — | Noua Zeelandă |
| --- | --- |

—

Noua Zeelandă

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Statele Unite |
| --- | --- |

—

Statele Unite

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Țări sau regiuni cu risc de ESB controlat

State membre

| — | Germania |
| --- | --- |

—

Germania

| — | Irlanda |
| --- | --- |

—

Irlanda

| — | Grecia |
| --- | --- |

—

Grecia

| — | Spania |
| --- | --- |

—

Spania

| — | Lituania |
| --- | --- |

—

Lituania

| — | Polonia |
| --- | --- |

—

Polonia

| — | România |
| --- | --- |

—

România

| — | Regatul Unit |
| --- | --- |

—

Regatul Unit

Țări terțe

| — | Canada |
| --- | --- |

—

Canada

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | Mexic |
| --- | --- |

—

Mexic

| — | Nicaragua |
| --- | --- |

—

Nicaragua

| — | Coreea de Sud |
| --- | --- |

—

Coreea de Sud

| — | Taiwan |
| --- | --- |

—

Taiwan

C.   Țări sau regiuni cu risc de ESB nedeterminat

| — | Țări sau regiuni nemenționate la punctele A sau B.” |
| --- | --- |

—

Țări sau regiuni nemenționate la punctele A sau B.”

---

| 6.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/9

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1357 A COMISIEI

din 4 august 2015

de stabilire a contribuției financiare din partea Uniunii pentru cheltuielile efectuate de Țările de Jos în 2011, 2012 și 2013 pentru finanțarea măsurilor de urgență pentru combaterea gripei aviare

[notificată cu numărul C(2015) 5342]

(Numai textul în limba neerlandeză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor, de modificare a Directivelor 98/56/CE, 2000/29/CE și 2008/90/CE ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 882/2004 și (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivei 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Deciziilor 66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE ale Consiliului (1), în special articolul 36 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 349/2005 al Comisiei (2) stabilește normele privind plata unei contribuții financiare din partea Uniunii pentru măsurile de urgență luate în vederea eradicării anumitor boli animale, incluzând gripa aviară. Articolul 7 din regulamentul menționat stabilește documentele care trebuie furnizate de către statul membru care solicită o contribuție financiară din partea Uniunii și termenele pentru transmiterea acestor documente. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 349/2005 al Comisiei (2) stabilește normele privind plata unei contribuții financiare din partea Uniunii pentru măsurile de urgență luate în vederea eradicării anumitor boli animale, incluzând gripa aviară. Articolul 7 din regulamentul menționat stabilește documentele care trebuie furnizate de către statul membru care solicită o contribuție financiară din partea Uniunii și termenele pentru transmiterea acestor documente.

| (2) | Decizia de punere în aplicare 2012/667/UE a Comisiei (3) stabilește la 429 425,74 EUR suma contribuției financiare din partea Uniunii la cheltuielile efectuate de Țările de Jos în vederea adoptării măsurilor de combatere a gripei aviare în 2011. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare 2012/667/UE a Comisiei (3) stabilește la 429 425,74 EUR suma contribuției financiare din partea Uniunii la cheltuielile efectuate de Țările de Jos în vederea adoptării măsurilor de combatere a gripei aviare în 2011.

| (3) | Decizia de punere în aplicare 2013/775/UE a Comisiei (4) prevede o contribuție financiară din partea Uniunii care urmează a fi acordată Țărilor de Jos pentru costurile suportate de acest stat membru în vederea adoptării măsurilor de combatere a gripei aviare în 2012 și 2013, în conformitate cu Decizia 2009/470/CE a Consiliului (5). În consecință, o primă tranșă în valoare de 210 000,00 EUR pentru 2012 și o primă tranșă în valoare de 250 000,00 EUR pentru 2013 au fost plătite acestui stat membru ca parte a contribuției financiare a Uniunii. În plus, Decizia de punere în aplicare 2013/775/UE prevede că valoarea contribuției financiare a Uniunii se stabilește printr-o decizie ulterioară care urmează să fie adoptată în conformitate cu procedura menționată în decizia respectivă. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de punere în aplicare 2013/775/UE a Comisiei (4) prevede o contribuție financiară din partea Uniunii care urmează a fi acordată Țărilor de Jos pentru costurile suportate de acest stat membru în vederea adoptării măsurilor de combatere a gripei aviare în 2012 și 2013, în conformitate cu Decizia 2009/470/CE a Consiliului (5). În consecință, o primă tranșă în valoare de 210 000,00 EUR pentru 2012 și o primă tranșă în valoare de 250 000,00 EUR pentru 2013 au fost plătite acestui stat membru ca parte a contribuției financiare a Uniunii. În plus, Decizia de punere în aplicare 2013/775/UE prevede că valoarea contribuției financiare a Uniunii se stabilește printr-o decizie ulterioară care urmează să fie adoptată în conformitate cu procedura menționată în decizia respectivă.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 652/2014 prevede efectuarea de plăți către statele membre în circumstanțele respective. În această privință, regulamentul prevede adoptarea unor acte de punere în aplicare care stabilesc contribuția financiară. În plus, regulamentul în cauză a abrogat Decizia 2009/470/CE, iar trimiterile la decizia respectivă se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (UE) nr. 652/2014. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 652/2014 prevede efectuarea de plăți către statele membre în circumstanțele respective. În această privință, regulamentul prevede adoptarea unor acte de punere în aplicare care stabilesc contribuția financiară. În plus, regulamentul în cauză a abrogat Decizia 2009/470/CE, iar trimiterile la decizia respectivă se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (UE) nr. 652/2014.

| (5) | Prin Deciziile de punere în aplicare 2012/667/UE și 2013/775/UE, cerințele prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în special la articolul 84, au fost respectate. |
| --- | --- |

(5)

Prin Deciziile de punere în aplicare 2012/667/UE și 2013/775/UE, cerințele prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (6), în special la articolul 84, au fost respectate.

| (6) | În urma rezultatului auditului la fața locului gestionat de către serviciul de audit competent, cheltuieli suplimentare în valoare de 13 278,64 EUR au fost considerate eligibile, în conformitate cu decizia menționată la considerentul 2, iar contribuția financiară din partea Uniunii pentru anul 2011 poate fi stabilită la 442 704,38 EUR. Prin urmare, pe lângă tranșa deja plătită, ar trebui acordată o tranșă suplimentară finală de 13 278,64 EUR. |
| --- | --- |

(6)

În urma rezultatului auditului la fața locului gestionat de către serviciul de audit competent, cheltuieli suplimentare în valoare de 13 278,64 EUR au fost considerate eligibile, în conformitate cu decizia menționată la considerentul 2, iar contribuția financiară din partea Uniunii pentru anul 2011 poate fi stabilită la 442 704,38 EUR. Prin urmare, pe lângă tranșa deja plătită, ar trebui acordată o tranșă suplimentară finală de 13 278,64 EUR.

| (7) | La 14 februarie 2014, Țările de Jos au prezentat Comisiei o cerere oficială de rambursare însoțită de un raport financiar, de documente justificative și de un raport epidemiologic pentru fiecare exploatație în care au fost sacrificate și distruse animale. Cererea de rambursare pentru 2012 se ridică la suma de 417 663,71 EUR, iar cea pentru 2013 la 616 592,33 EUR. Cu toate acestea, în urma examinării documentelor depuse de acest stat membru, sumele de 17 548,46 EUR și, respectiv, 40 018,73 EUR au fost considerate neeligibile pentru rambursare, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 349/2005. |
| --- | --- |

(7)

La 14 februarie 2014, Țările de Jos au prezentat Comisiei o cerere oficială de rambursare însoțită de un raport financiar, de documente justificative și de un raport epidemiologic pentru fiecare exploatație în care au fost sacrificate și distruse animale. Cererea de rambursare pentru 2012 se ridică la suma de 417 663,71 EUR, iar cea pentru 2013 la 616 592,33 EUR. Cu toate acestea, în urma examinării documentelor depuse de acest stat membru, sumele de 17 548,46 EUR și, respectiv, 40 018,73 EUR au fost considerate neeligibile pentru rambursare, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 349/2005.

| (8) | Prin urmare, contribuțiile finale pentru 2012 și 2013 pot fi stabilite la 400 115,25 EUR și, respectiv, 576 573,60 EUR, reprezentând diferența dintre suma solicitată pentru rambursare și suma neeligibilă. După deducerea primelor tranșe menționate în considerentul 3, soldul care urmează să fie plătit Țărilor de Jos pentru 2012 și 2013 poate fi stabilit la 190 115,25 EUR și, respectiv, 326 573,60 EUR. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, contribuțiile finale pentru 2012 și 2013 pot fi stabilite la 400 115,25 EUR și, respectiv, 576 573,60 EUR, reprezentând diferența dintre suma solicitată pentru rambursare și suma neeligibilă. După deducerea primelor tranșe menționate în considerentul 3, soldul care urmează să fie plătit Țărilor de Jos pentru 2012 și 2013 poate fi stabilit la 190 115,25 EUR și, respectiv, 326 573,60 EUR.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contribuția financiară complementară din partea Uniunii la cheltuielile suportate de Țările de Jos în 2011 pentru finanțarea măsurilor de urgență în vederea combaterii gripei aviare este stabilită la 13 278,64 EUR.

Articolul 2

(1)   Contribuția financiară din partea Uniunii la cheltuielile suportate de Țările de Jos în 2012 pentru finanțarea măsurilor de urgență în vederea combaterii gripei aviare este stabilită la 400 115,25 EUR.

(2)   Soldul contribuției financiare din partea Uniunii care urmează să fie plătit Țărilor de Jos este stabilit la 190 115,25 EUR.

Articolul 3

(1)   Contribuția financiară din partea Uniunii la cheltuielile suportate de Țările de Jos în 2013 pentru finanțarea măsurilor de urgență în vederea combaterii gripei aviare este stabilită la 576 573,60 EUR.

(2)   Soldul contribuției financiare din partea Uniunii care urmează să fie plătit Țărilor de Jos este stabilit la 326 573,60 EUR.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 4 august 2015.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 189, 27.6.2014, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 349/2005 al Comisiei din 28 februarie 2005 de stabilire a normelor privind finanțarea comunitară a intervențiilor de urgență și a combaterii anumitor boli ale animalelor menționate în Decizia 90/424/CEE a Consiliului (JO L 55, 1.3.2005, p. 12).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare 2012/667/UE a Comisiei din 25 octombrie 2012 de stabilire a contribuției financiare a Uniunii la cheltuielile efectuate în contextul măsurilor de urgență luate pentru combaterea gripei aviare în Țările de Jos în 2011 (JO L 299, 27.10.2012, p. 47).

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2013/775/UE a Comisiei din 17 decembrie 2013 privind contribuția financiară din partea Uniunii la măsurile de urgență pentru combaterea gripei aviare în Germania, Italia și Țările de Jos în 2012 și 2013 și în Danemarca și Spania în 2013 (JO L 343, 19.12.2013, p. 44).

4

(5)  Decizia 2009/470/CE a Consiliului din 25 mai 2009 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (JO L 155, 18.6.2009, p. 30).

5

(6)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

6

---

| 6.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/11

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1358 A COMISIEI

din 4 august 2015

de modificare a anexelor XI, XII și XV la Directiva 2003/85/CE a Consiliului în ceea ce privește lista laboratoarelor autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase și normele minime de biosecuritate care le sunt aplicabile

[notificată cu numărul C(2015) 5341]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2003/85/CE a Consiliului din 29 septembrie 2003 privind măsurile comunitare de combatere a febrei aftoase, de abrogare a Directivei 85/511/CEE și a Deciziilor 89/531/CEE și 91/665/CEE și de modificare a Directivei 92/46/CEE (1), în special articolul 67 alineatul (2) și articolul 87 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 2003/85/CE stabilește măsurile minime de combatere care trebuie aplicate în cazul apariției unui focar de febră aftoasă și anumite măsuri preventive destinate unei mai bune conștientizări și pregătiri a autorităților competente și a comunității agricole cu privire la această boală. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2003/85/CE stabilește măsurile minime de combatere care trebuie aplicate în cazul apariției unui focar de febră aftoasă și anumite măsuri preventive destinate unei mai bune conștientizări și pregătiri a autorităților competente și a comunității agricole cu privire la această boală.

| (2) | Măsurile preventive prevăzute în Directiva 2003/85/CE includ dispoziția conform căreia statele membre trebuie să se asigure că manipularea virusului viu al febrei aftoase pentru cercetare, diagnostic sau fabricarea de vaccinuri este efectuată numai în laboratoare autorizate, specificate în lista din anexa XI la directiva menționată. |
| --- | --- |

(2)

Măsurile preventive prevăzute în Directiva 2003/85/CE includ dispoziția conform căreia statele membre trebuie să se asigure că manipularea virusului viu al febrei aftoase pentru cercetare, diagnostic sau fabricarea de vaccinuri este efectuată numai în laboratoare autorizate, specificate în lista din anexa XI la directiva menționată.

| (3) | Partea A a anexei XI la Directiva 2003/85/CE cuprinde lista laboratoarelor naționale autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase în scop de cercetare și diagnostic. Partea B a anexei respective cuprinde lista laboratoarelor care manipulează antigenul viral în timpul fabricării vaccinurilor. |
| --- | --- |

(3)

Partea A a anexei XI la Directiva 2003/85/CE cuprinde lista laboratoarelor naționale autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase în scop de cercetare și diagnostic. Partea B a anexei respective cuprinde lista laboratoarelor care manipulează antigenul viral în timpul fabricării vaccinurilor.

| (4) | Croația și Lituania au informat oficial Comisia că laboratoarele lor naționale de referință nu mai sunt considerate ca îndeplinind normele de biosecuritate prevăzute la articolul 65 litera (d) din Directiva 2003/85/CE. Rubricile referitoare la țările respective ar trebui, prin urmare, să fie eliminate din lista prevăzută în partea A din anexa XI la directiva respectivă. Grecia și Ungaria au solicitat o schimbare a denumirii laboratorului lor național prevăzut în lista menționată, datorită schimbărilor organizaționale. Republica Cehă a solicitat o corectare a unei greșeli de ortografie în denumirea laboratorului său național prevăzut în lista respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Croația și Lituania au informat oficial Comisia că laboratoarele lor naționale de referință nu mai sunt considerate ca îndeplinind normele de biosecuritate prevăzute la articolul 65 litera (d) din Directiva 2003/85/CE. Rubricile referitoare la țările respective ar trebui, prin urmare, să fie eliminate din lista prevăzută în partea A din anexa XI la directiva respectivă. Grecia și Ungaria au solicitat o schimbare a denumirii laboratorului lor național prevăzut în lista menționată, datorită schimbărilor organizaționale. Republica Cehă a solicitat o corectare a unei greșeli de ortografie în denumirea laboratorului său național prevăzut în lista respectivă.

| (5) | Din motive de securitate juridică, este important să se actualizeze lista laboratoarelor naționale prevăzută în partea A din anexa XI la Directiva 2003/85/CE. Prin urmare, este necesar să se elimine rubricile referitoare la Croația și Lituania de pe lista respectivă de laboratoare, să se modifice denumirile laboratoarelor naționale din Republica Cehă, Grecia și Ungaria, precum și să se precizeze în lista respectivă de laboratoare că Pirbright Institute prestează serviciile unui laborator național de referință pentru Bulgaria, Croația, Lituania și Portugalia. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de securitate juridică, este important să se actualizeze lista laboratoarelor naționale prevăzută în partea A din anexa XI la Directiva 2003/85/CE. Prin urmare, este necesar să se elimine rubricile referitoare la Croația și Lituania de pe lista respectivă de laboratoare, să se modifice denumirile laboratoarelor naționale din Republica Cehă, Grecia și Ungaria, precum și să se precizeze în lista respectivă de laboratoare că Pirbright Institute prestează serviciile unui laborator național de referință pentru Bulgaria, Croația, Lituania și Portugalia.

| (6) | Germania a solicitat o schimbare a denumirii laboratorului enumerat în partea B din anexa XI la Directiva 2003/85/CE, datorită schimbărilor organizaționale. În același timp, partea B din anexa respectivă ar trebui modificată pentru a corecta codul ISO al țării utilizat pentru Regatul Unit. |
| --- | --- |

(6)

Germania a solicitat o schimbare a denumirii laboratorului enumerat în partea B din anexa XI la Directiva 2003/85/CE, datorită schimbărilor organizaționale. În același timp, partea B din anexa respectivă ar trebui modificată pentru a corecta codul ISO al țării utilizat pentru Regatul Unit.

| (7) | Prin urmare, părțile A și B din anexa XI la Directiva 2003/85/CE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, părțile A și B din anexa XI la Directiva 2003/85/CE ar trebui modificate în consecință.

| (8) | Punctul 1 din anexa XII la Directiva 2003/85/CE stabilește norme de biosecuritate pentru laboratoarele care manipulează virusul viu al febrei aftoase. El prevede că aceste laboratoare trebuie să respecte cel puțin cerințele minime specificate în „Normele minime pentru laboratoarele care lucrează cu virusul febrei aftoase in vitro și in vivo”, adoptate de Comisia Europeană pentru combaterea febrei aftoase (EuFMD) cu ocazia celei de a 38-a sesiuni generale, care a avut loc la Roma în 29 aprilie 2009 (denumite în continuare „norme de biosecuritate”). O ediție revizuită a acestor norme de biosecuritate a fost adoptată cu ocazia celei de a 40-a sesiuni generale a EuFMD, care a avut loc la Roma în perioada 22-24 aprilie 2013 (2). |
| --- | --- |

(8)

Punctul 1 din anexa XII la Directiva 2003/85/CE stabilește norme de biosecuritate pentru laboratoarele care manipulează virusul viu al febrei aftoase. El prevede că aceste laboratoare trebuie să respecte cel puțin cerințele minime specificate în „Normele minime pentru laboratoarele care lucrează cu virusul febrei aftoase in vitro și in vivo”, adoptate de Comisia Europeană pentru combaterea febrei aftoase (EuFMD) cu ocazia celei de a 38-a sesiuni generale, care a avut loc la Roma în 29 aprilie 2009 (denumite în continuare „norme de biosecuritate”). O ediție revizuită a acestor norme de biosecuritate a fost adoptată cu ocazia celei de a 40-a sesiuni generale a EuFMD, care a avut loc la Roma în perioada 22-24 aprilie 2013 (2).

| (9) | Ediția revizuită a normelor de biosecuritate constă în secțiunea I, referitoare la laboratoarele care lucrează cu virusul febrei aftoase in vitro și in vivo, și în secțiunea II, referitoare la laboratoarele care efectuează investigații diagnostice pentru febra aftoasă în cadrul unui plan național de intervenție. |
| --- | --- |

(9)

Ediția revizuită a normelor de biosecuritate constă în secțiunea I, referitoare la laboratoarele care lucrează cu virusul febrei aftoase in vitro și in vivo, și în secțiunea II, referitoare la laboratoarele care efectuează investigații diagnostice pentru febra aftoasă în cadrul unui plan național de intervenție.

| (10) | Prin urmare, trimiterea la normele de biosecuritate prevăzute la punctul 1 din anexa XII la Directiva 2003/85/CE ar trebui să fie modificată astfel încât să facă referire la secțiunea relevantă din cea mai recentă ediție revizuită. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, trimiterea la normele de biosecuritate prevăzute la punctul 1 din anexa XII la Directiva 2003/85/CE ar trebui să fie modificată astfel încât să facă referire la secțiunea relevantă din cea mai recentă ediție revizuită.

| (11) | Între iunie 2009 și iunie 2012, Comisia a efectuat 19 audituri în 15 state membre care găzduiesc 16 laboratoare naționale și trei laboratoare de producere a vaccinurilor autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase și care sunt enumerate în anexa XI la Directiva 2003/85/CE. Aceste audituri au vizat evaluarea controalelor oficiale și a sistemelor de biosecuritate aplicate de aceste laboratoare. Rezultatul auditurilor a fost prezentat în cadrul unui atelier privind biosecuritatea pentru laboratoarele care manipulează virusul viu al febrei aftoase, care a avut loc la 27 și 28 ianuarie 2015 la Grange, Irlanda. Raportul de audit a fost publicat imediat după încheierea atelierului (3). |
| --- | --- |

(11)

Între iunie 2009 și iunie 2012, Comisia a efectuat 19 audituri în 15 state membre care găzduiesc 16 laboratoare naționale și trei laboratoare de producere a vaccinurilor autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase și care sunt enumerate în anexa XI la Directiva 2003/85/CE. Aceste audituri au vizat evaluarea controalelor oficiale și a sistemelor de biosecuritate aplicate de aceste laboratoare. Rezultatul auditurilor a fost prezentat în cadrul unui atelier privind biosecuritatea pentru laboratoarele care manipulează virusul viu al febrei aftoase, care a avut loc la 27 și 28 ianuarie 2015 la Grange, Irlanda. Raportul de audit a fost publicat imediat după încheierea atelierului (3).

| (12) | Punctele 2 și 3 din anexa XII la Directiva 2003/85/CE prevăd obligația efectuării de inspecții în laboratoarele și unitățile care manipulează virusul viu al febrei aftoase, precum și frecvența acestora și componența echipei de inspecție. În urma recomandărilor din seria de audituri efectuate de Comisie și luând în considerare obligațiile de efectuare a unor controale oficiale în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (4), este posibil să se prevadă controale periodice și legate de riscuri în laboratoarele care manipulează virusul viu al febrei aftoase fără a stabili intervale fixe și componența echipelor. |
| --- | --- |

(12)

Punctele 2 și 3 din anexa XII la Directiva 2003/85/CE prevăd obligația efectuării de inspecții în laboratoarele și unitățile care manipulează virusul viu al febrei aftoase, precum și frecvența acestora și componența echipei de inspecție. În urma recomandărilor din seria de audituri efectuate de Comisie și luând în considerare obligațiile de efectuare a unor controale oficiale în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (4), este posibil să se prevadă controale periodice și legate de riscuri în laboratoarele care manipulează virusul viu al febrei aftoase fără a stabili intervale fixe și componența echipelor.

| (13) | Prin urmare, anexa XII la Directiva 2003/85/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, anexa XII la Directiva 2003/85/CE ar trebui modificată în consecință.

| (14) | Anexa XV la Directiva 2003/85/CE stabilește funcțiile și atribuțiile laboratoarelor naționale. Din motive de claritate, este necesar să se precizeze că obligațiile prevăzute la punctul 3 din anexa respectivă se aplică numai acelor laboratoare naționale care sunt desemnate ca laboratoare naționale de referință în conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (c) din directiva menționată. |
| --- | --- |

(14)

Anexa XV la Directiva 2003/85/CE stabilește funcțiile și atribuțiile laboratoarelor naționale. Din motive de claritate, este necesar să se precizeze că obligațiile prevăzute la punctul 3 din anexa respectivă se aplică numai acelor laboratoare naționale care sunt desemnate ca laboratoare naționale de referință în conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (c) din directiva menționată.

| (15) | În plus, unul dintre rezultatele auditurilor în statele membre și al discuțiilor din cadrul atelierului de la 27 și 28 ianuarie 2015 se referea la faptul că statele membre ar trebui să enumere în prealabil celelalte laboratoare desemnate menționate la punctul 13 din anexa XV la Directiva 2003/85/CE în planurile lor de intervenție și să se asigure că măsurile luate pentru a preveni posibila proliferare a virusului febrei aftoase se bazează pe recomandările prevăzute în secțiunea II a normelor de biosecuritate pentru laboratoarele care efectuează investigații diagnostice pentru febra aftoasă în cadrul unui plan național de intervenție. |
| --- | --- |

(15)

În plus, unul dintre rezultatele auditurilor în statele membre și al discuțiilor din cadrul atelierului de la 27 și 28 ianuarie 2015 se referea la faptul că statele membre ar trebui să enumere în prealabil celelalte laboratoare desemnate menționate la punctul 13 din anexa XV la Directiva 2003/85/CE în planurile lor de intervenție și să se asigure că măsurile luate pentru a preveni posibila proliferare a virusului febrei aftoase se bazează pe recomandările prevăzute în secțiunea II a normelor de biosecuritate pentru laboratoarele care efectuează investigații diagnostice pentru febra aftoasă în cadrul unui plan național de intervenție.

| (16) | Prin urmare, anexa XV la Directiva 2003/85/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(16)

Prin urmare, anexa XV la Directiva 2003/85/CE ar trebui modificată în consecință.

| (17) | Prin urmare, Directiva 2003/85/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, Directiva 2003/85/CE ar trebui modificată în consecință.

| (18) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexele XI, XII și XV la Directiva 2003/85/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 4 august 2015.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 306, 22.11.2003, p. 1.

1

(2)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/eufmd/Lab_guidelines/FMD_Minimumstandards_2013_Final_version.pdf

2

(3)  Raportul DG (SANCO) 2012-6916. Disponibil la: http://ec.europa.eu/food/fvo/overview_reports/details.cfm?rep_id=71

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

4

---

ANEXĂ

Anexele XI, XII și XV la Directiva 2003/85/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa XI, părțile A și B se înlocuiesc cu următorul text:
  „PARTEA A

  Laboratoare naționale autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase









  Statul membru în care se află laboratorul | Laborator | State membre care beneficiază de serviciile laboratorului |
| --- | --- | --- | --- |
| Cod ISO | Denumire |
| AT | Austria | Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit Veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling | Austria |
| BE | Belgia | Veterinary and Agrochemical Research Centre CODA-CERVA-VAR, Uccle | Belgia
  Luxemburg |
| CZ | Republica Cehă | Státní veterinární ústav Praha, Praga | Republica Cehă |
| DE | Germania | Friedrich-Loeffler-Institut
  Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit, Greifswald – Insel Riems | Germania
  Slovacia |
| DK | Danemarca | Danmarks Tekniske Universitet, Veterinærinstituttet, Afdeling for Virologi, Lindholm
  Danish Technical University, Veterinary Institute, Department of Virology, Lindholm | Danemarca
  Finlanda
  Suedia |
| EL | Grecia | Διεύθυνση Κτηνιατρικού Κέντρου Αθηνών, Τμήμα Μοριακής Διαγνωστικής, Αφθώδους Πυρετού, Ιολογικών και Εξωτικών Νοσημάτων, Αγία Παρασκευή Αττικής | Grecia |
| ES | Spania | — | Laboratorio Central de Sanidad Animal, Algete, Madrid |

1.

În anexa XI, părțile A și B se înlocuiesc cu următorul text:

„PARTEA A

Laboratoare naționale autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase

Statul membru în care se află laboratorul

Laborator

State membre care beneficiază de serviciile laboratorului

Cod ISO

Denumire

AT

Austria

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit Veterinärmedizinische Untersuchungen Mödling

Austria

BE

Belgia

Veterinary and Agrochemical Research Centre CODA-CERVA-VAR, Uccle

Belgia

Luxemburg

CZ

Republica Cehă

Státní veterinární ústav Praha, Praga

Republica Cehă

DE

Germania

Friedrich-Loeffler-Institut

Bundesforschungsinstitut für Tiergesundheit, Greifswald – Insel Riems

Germania

Slovacia

DK

Danemarca

Danmarks Tekniske Universitet, Veterinærinstituttet, Afdeling for Virologi, Lindholm

Danish Technical University, Veterinary Institute, Department of Virology, Lindholm

Danemarca

Finlanda

Suedia

EL

Grecia

Διεύθυνση Κτηνιατρικού Κέντρου Αθηνών, Τμήμα Μοριακής Διαγνωστικής, Αφθώδους Πυρετού, Ιολογικών και Εξωτικών Νοσημάτων, Αγία Παρασκευή Αττικής

Grecia

ES

Spania

—

Laboratorio Central de Sanidad Animal, Algete, Madrid

| — | Centro de Investigación en Sanidad Animal (CISA), Valdeolmos, Madrid |
| --- | --- |

—

Centro de Investigación en Sanidad Animal (CISA), Valdeolmos, Madrid

Spania

FR

Franța

Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES), Laboratoire de santé animale de Maisons-Alfort

Franța

HU

Ungaria

Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, Állategészségügyi Diagnosztikai Igazgatóság (NÉBIH-ÁDI), Budapesta

Ungaria

IT

Italia

Istituto zooprofilattico sperimentale della Lombardia e dell'Emilia-Romagna, Brescia

Italia

Cipru

NL

Țările de Jos

Centraal Veterinair Instituut, Lelystad (CVI- Lelystad)

Țările de Jos

PL

Polonia

Zakład Pryszczycy Państwowego Instytutu Weterynaryjnego – Państwowego Instytutu Badawczego, Zduńska Wola

Polonia

RO

România

Institutul de Diagnostic și Sănătate Animală, București

România

UK

Regatul Unit

The Pirbright Institute

Regatul Unit

Bulgaria

Croația

Estonia

Finlanda

Irlanda

Letonia

Lituania

Malta

Portugalia

Slovenia

Suedia

PARTEA B

Laboratoare autorizate să manipuleze virusul viu al febrei aftoase pentru producerea de vaccinuri

| Statul membru în care se află laboratorul | Laborator |
| --- | --- |
| Cod ISO | Denumire |
| DE | Germania | Intervet International GmbH/MSD Animal Health, Köln |
| NL | Țările de Jos | Merial S.A.S., Lelystad Laboratory, Lelystad |
| UK | Regatul Unit | Merial, S.A.S., Pirbright Laboratory, Pirbright” |

Statul membru în care se află laboratorul

Laborator

Cod ISO

Denumire

DE

Germania

Intervet International GmbH/MSD Animal Health, Köln

NL

Țările de Jos

Merial S.A.S., Lelystad Laboratory, Lelystad

UK

Regatul Unit

Merial, S.A.S., Pirbright Laboratory, Pirbright”

| 2. | Anexa XII se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA XII

  NORME DE BIOSECURITATE PENTRU LABORATOARELE ȘI UNITĂȚILE CARE MANIPULEAZĂ VIRUSUL VIU AL FEBREI AFTOASE









  1. | Laboratoarele și unitățile care manipulează virusul viu al febrei aftoase trebuie să funcționeze în conformitate cel puțin cu dispozițiile de la secțiunea I din «Normele minime de gestionarea riscurilor biologice pentru laboratoarele care lucrează cu virusul febrei aftoase in vitro și in vivo» din apendicele 7 la raportul adoptat de către cea de a 40-a sesiune generală a Comisiei Europene pentru combaterea febrei aftoase (EuFMD), care a avut loc la Roma în perioada 22-24 aprilie 2013 («norme de biosecuritate») (1). |
| --- | --- | --- |

2.

Anexa XII se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA XII

NORME DE BIOSECURITATE PENTRU LABORATOARELE ȘI UNITĂȚILE CARE MANIPULEAZĂ VIRUSUL VIU AL FEBREI AFTOASE

1.

Laboratoarele și unitățile care manipulează virusul viu al febrei aftoase trebuie să funcționeze în conformitate cel puțin cu dispozițiile de la secțiunea I din «Normele minime de gestionarea riscurilor biologice pentru laboratoarele care lucrează cu virusul febrei aftoase in vitro și in vivo» din apendicele 7 la raportul adoptat de către cea de a 40-a sesiune generală a Comisiei Europene pentru combaterea febrei aftoase (EuFMD), care a avut loc la Roma în perioada 22-24 aprilie 2013 («norme de biosecuritate») (1).

| 2. | Laboratoarele și unitățile care manipulează virusul viu al febrei aftoase fac obiectul unor controale periodice și legate de riscuri, inclusiv al controalelor efectuate de către Comisia Europeană și în numele acesteia. |
| --- | --- |

2.

Laboratoarele și unitățile care manipulează virusul viu al febrei aftoase fac obiectul unor controale periodice și legate de riscuri, inclusiv al controalelor efectuate de către Comisia Europeană și în numele acesteia.

| 3. | Echipa de inspecție are la dispoziție cunoștințe de specialitate oferite de Comisie sau de un stat membru în privința febrei aftoase și a biosecurității în laboratoarele care lucrează cu riscuri microbiologice. |
| --- | --- |

3.

Echipa de inspecție are la dispoziție cunoștințe de specialitate oferite de Comisie sau de un stat membru în privința febrei aftoase și a biosecurității în laboratoarele care lucrează cu riscuri microbiologice.

| 4. | Echipele de inspecție trimise la fața locului de Comisia Europeană prezintă un raport Comisiei și statelor membre în conformitate cu Decizia 98/139/CE. |
| --- | --- |

4.

Echipele de inspecție trimise la fața locului de Comisia Europeană prezintă un raport Comisiei și statelor membre în conformitate cu Decizia 98/139/CE.

| 3. | Anexa XV se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | Laboratoarele naționale, desemnate ca laboratoare naționale de referință în conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (c), trebuie să dispună de sușe inactivate de referință ale tuturor serotipurilor virusului febrei aftoase, de seruri imune împotriva virusurilor, precum și de toți ceilalți reactivi necesari pentru stabilirea unui diagnostic rapid. Sunt întotdeauna disponibile culturi adecvate de celule pentru a putea confirma un diagnostic negativ.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Anexa XV se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.

Laboratoarele naționale, desemnate ca laboratoare naționale de referință în conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (c), trebuie să dispună de sușe inactivate de referință ale tuturor serotipurilor virusului febrei aftoase, de seruri imune împotriva virusurilor, precum și de toți ceilalți reactivi necesari pentru stabilirea unui diagnostic rapid. Sunt întotdeauna disponibile culturi adecvate de celule pentru a putea confirma un diagnostic negativ.”;

| (b) | punctul 13 se înlocuiește cu următorul text:






  „13. | Laboratoarele naționale cooperează cu alte laboratoare desemnate de autoritățile competente și enumerate în planurile de intervenție pentru febra aftoasă menționate la articolul 72, pentru efectuarea de teste, de exemplu de teste serologice, care nu implică nicio manipulare a virusului viu al febrei aftoase. Aceste laboratoare nu efectuează izolarea virusului (prin infectarea celulelor sau a animalelor) din eșantioane prelevate în cazurile în care se suspectează boli veziculoase. Astfel de laboratoare trebuie să fi instituit proceduri care să garanteze prevenirea eficientă a oricărei eventuale propagări a virusului febrei aftoase, ținând cont de recomandările din secțiunea II a «Normelor minime de gestionare a riscurilor biologice pentru laboratoarele care lucrează cu virusul febrei aftoase in vitro și in vivo» din apendicele 7 la raportul adoptat de către cea de-a 40-a sesiune generală a Comisiei Europene pentru combaterea febrei aftoase (EuFMD), care a avut loc la Roma în perioada 22-24 aprilie 2013 («norme de biosecuritate») (2).
  Eșantioanele pentru care se obțin rezultate neconcludente se transmit laboratorului național de referință pentru a fi supuse unor teste de confirmare. |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 13 se înlocuiește cu următorul text:

„13.

Laboratoarele naționale cooperează cu alte laboratoare desemnate de autoritățile competente și enumerate în planurile de intervenție pentru febra aftoasă menționate la articolul 72, pentru efectuarea de teste, de exemplu de teste serologice, care nu implică nicio manipulare a virusului viu al febrei aftoase. Aceste laboratoare nu efectuează izolarea virusului (prin infectarea celulelor sau a animalelor) din eșantioane prelevate în cazurile în care se suspectează boli veziculoase. Astfel de laboratoare trebuie să fi instituit proceduri care să garanteze prevenirea eficientă a oricărei eventuale propagări a virusului febrei aftoase, ținând cont de recomandările din secțiunea II a «Normelor minime de gestionare a riscurilor biologice pentru laboratoarele care lucrează cu virusul febrei aftoase in vitro și in vivo» din apendicele 7 la raportul adoptat de către cea de-a 40-a sesiune generală a Comisiei Europene pentru combaterea febrei aftoase (EuFMD), care a avut loc la Roma în perioada 22-24 aprilie 2013 («norme de biosecuritate») (2).

2

Eșantioanele pentru care se obțin rezultate neconcludente se transmit laboratorului național de referință pentru a fi supuse unor teste de confirmare.

(2)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/eufmd/Lab_guidelines/FMD_Minimumstandards_2013_Final_version.pdf”"

2

---

(1)  http://www.fao.org/fileadmin/user_upload/eufmd/Lab_guidelines/FMD_Minimumstandards_2013_Final_version.pdf”

1

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 6.8.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/17

---

DECIZIA NR. 271/14/COL A AUTORITĂȚII DE SUPRAVEGHERE A AELS

din 9 iulie 2014

de modificare, pentru a nouăzeci și șaptea oară, a normelor procedurale și de fond din domeniul ajutoarelor de stat prin adoptarea unor noi orientări pentru cercetare, dezvoltare și inovare [2015/1359]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE („autoritatea”),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 61-63 și Protocolul 26 la acesta,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 5 alineatul (2) litera (b), articolul 24 și partea I articolul 1 din Protocolul 3 la acesta,

Întrucât:

În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, autoritatea pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitoare la ajutoarele de stat.

În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, autoritatea emite comunicări sau orientări privind aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acest acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care autoritatea îl consideră necesar.

La 21 mai 2014, Comisia Europeană a publicat Comunicarea Comisiei „Cadrul pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare” (1). În acest cadru se specifică în ce condiții finanțările publice pentru cercetare, dezvoltare și inovare pot constitui ajutoare de stat și în ce condiții acestea sunt compatibile, atunci când constituie ajutoare de stat. Condițiile se aplică de la 1 iulie 2014.

Cadrul menționat are relevanță pentru Spațiul Economic European.

Aplicarea uniformă a normelor SEE în materie de ajutoare de stat trebuie asigurată pe tot teritoriul Spațiului Economic European, în conformitate cu obiectivul de omogenitate stabilit la articolul 1 din Acordul privind SEE.

În conformitate cu punctul II de la titlul „GENERALITĂȚI” din anexa XV la Acordul privind SEE, autoritatea, după consultarea prealabilă a Comisiei Europene, trebuie să adopte noi orientări care să corespundă celor adoptate de Comisia Europeană,

DUPĂ consultarea Comisiei Europene,

DUPĂ consultarea statelor AELS asupra acestui subiect prin intermediul unei scrisori din 26 iunie 2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Normele de fond din domeniul ajutoarelor de stat se modifică prin introducerea unui nou set de orientări pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Noile orientări sunt anexate prezentei decizii și fac parte integrantă din aceasta.

Articolul 2

Numai versiunea în limba engleză este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președinte

Helga JÓNSDÓTTIR

Membru al Colegiului

---

(1)  JO C 198, 27.6.2014, p. 1.

1

---

ANEXĂ

AJUTOARELE DE STAT PENTRU CERCETARE, DEZVOLTARE ȘI INOVARE
   (1)

| INTRODUCERE | 20 |
| --- | --- |

| 1. | DOMENIUL DE APLICARE ȘI DEFINIȚIILE | 21 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Domeniul de aplicare | 21 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Măsurile de ajutor care fac obiectul prezentelor orientări | 22 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Definiții | 23 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | AJUTOARELE DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (1) DIN ACORDUL PRIVIND SEE | 26 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Organizațiile de cercetare și diseminare a cunoștințelor și infrastructurile de cercetare ca beneficiari ai ajutoarelor de stat | 26 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Finanțarea publică a activităților neeconomice | 26 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Finanțarea publică a activităților economice | 27 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Ajutoarele de stat indirecte acordate întreprinderilor prin intermediul organizațiilor de cercetare și de diseminare a cunoștințelor și al infrastructurilor de cercetare finanțate din fonduri publice | 28 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Cercetarea în numele întreprinderilor (cercetarea contractuală sau serviciile de cercetare) | 28 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Colaborarea cu întreprinderile | 29 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Achizițiile publice de servicii de cercetare și dezvoltare | 30 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | PRINCIPIILE COMUNE DE EVALUARE | 31 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR PENTRU C&D&I | 31 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Condiții generale | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale | 32 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Necesitatea intervenției statului | 33 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Condiții generale | 33 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale | 34 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Adecvarea măsurii de ajutor | 34 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Adecvarea în comparație cu instrumentele de politică alternative | 34 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Adecvarea în comparație cu diferite instrumente de ajutor | 35 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Efectul stimulativ | 35 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Condiții generale | 35 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale | 36 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Proporționalitatea ajutorului | 37 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Condiții generale | 37 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale | 39 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale | 40 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Considerații generale | 40 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Scheme de ajutoare | 42 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale | 42 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

| 4.7. | Transparența | 44 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | EVALUAREA | 44 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAPORTAREA ȘI MONITORIZAREA | 45 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | APLICABILITATEA | 45 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | REVIZUIREA | 45 |
| --- | --- | --- |

8.

| Anexa I – | Costurile eligibile | 46 |
| --- | --- | --- |

Anexa I –

| Anexa II – | Intensitățile maxime ale ajutorului | 47 |
| --- | --- | --- |

Anexa II –

INTRODUCERE

| 1. | Pentru a împiedica subvențiile de stat să denatureze concurența în Spațiul Economic European („SEE”) și să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE („părțile contractante”) într-un mod contrar interesului comun, articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE stabilește principiul conform căruia ajutoarele de stat sunt interzise. Totuși, în anumite cazuri, astfel de ajutoare pot fi compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatele (2) și (3). |
| --- | --- |

1.

Pentru a împiedica subvențiile de stat să denatureze concurența în Spațiul Economic European („SEE”) și să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE („părțile contractante”) într-un mod contrar interesului comun, articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE stabilește principiul conform căruia ajutoarele de stat sunt interzise. Totuși, în anumite cazuri, astfel de ajutoare pot fi compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatele (2) și (3).

| 2. | Promovarea cercetării, dezvoltării și inovării („C&D&I”) este un obiectiv important al SEE stabilit la articolul 1 alineatul (2) litera (f) și la articolul 78 din Acordul privind SEE, care prevăd cooperarea părților contractante în acest domeniu (2). Principalele obiective sunt consolidarea bazei științifice și tehnologice a industriei europene și încurajarea competitivității acesteia pe plan internațional. |
| --- | --- |

2.

Promovarea cercetării, dezvoltării și inovării („C&D&I”) este un obiectiv important al SEE stabilit la articolul 1 alineatul (2) litera (f) și la articolul 78 din Acordul privind SEE, care prevăd cooperarea părților contractante în acest domeniu (2). Principalele obiective sunt consolidarea bazei științifice și tehnologice a industriei europene și încurajarea competitivității acesteia pe plan internațional.

| 3. | În Strategia Europa 2020 (3), Comisia Europeană („Comisia”) definește cercetarea și dezvoltarea („C&D”) drept un factor-cheie pentru realizarea obiectivelor de creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. În acest scop, Comisia a stabilit obiectivul principal conform căruia 3 % din produsul intern brut al Uniunii Europene („PIB”) ar trebui investit în C&D până în 2020. Pentru a favoriza progresul în domeniul C&D&I, Strategia Europa 2020, în special, promovează inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” (4), care vizează îmbunătățirea condițiilor-cadru și a accesului la finanțare pentru cercetare și inovare pentru a se asigura că ideile inovatoare pot fi transformate în produse și servicii care creează creștere și locuri de muncă (5). În Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia Europa 2020 se precizează că politica în domeniul ajutoarelor de stat „poate contribui, de asemenea, în mod activ și pozitiv [...] prin stimularea și sprijinirea inițiativelor de dezvoltare a unor tehnologii mai inovatoare, mai eficiente și mai ecologice, facilitând totodată accesul la ajutoare publice pentru investiții, capital de risc și finanțare destinată cercetării și dezvoltării.” |
| --- | --- |

3.

În Strategia Europa 2020 (3), Comisia Europeană („Comisia”) definește cercetarea și dezvoltarea („C&D”) drept un factor-cheie pentru realizarea obiectivelor de creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. În acest scop, Comisia a stabilit obiectivul principal conform căruia 3 % din produsul intern brut al Uniunii Europene („PIB”) ar trebui investit în C&D până în 2020. Pentru a favoriza progresul în domeniul C&D&I, Strategia Europa 2020, în special, promovează inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” (4), care vizează îmbunătățirea condițiilor-cadru și a accesului la finanțare pentru cercetare și inovare pentru a se asigura că ideile inovatoare pot fi transformate în produse și servicii care creează creștere și locuri de muncă (5). În Comunicarea Comisiei referitoare la Strategia Europa 2020 se precizează că politica în domeniul ajutoarelor de stat „poate contribui, de asemenea, în mod activ și pozitiv [...] prin stimularea și sprijinirea inițiativelor de dezvoltare a unor tehnologii mai inovatoare, mai eficiente și mai ecologice, facilitând totodată accesul la ajutoare publice pentru investiții, capital de risc și finanțare destinată cercetării și dezvoltării.”

| 4. | Întrucât este general acceptat faptul că piețele concurențiale au tendința de a conduce la rezultate eficiente din punctul de vedere al prețurilor, al producției și al utilizării resurselor, în situațiile de eșec al pieței (6) intervenția statului poate să îmbunătățească funcționarea piețelor și să contribuie astfel la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. În contextul C&D&I, eșecurile pieței ar putea apărea, de exemplu, pentru că actorii de pe piață, de regulă, nu iau în considerare externalitățile (pozitive) asupra altor actori din economie și, prin urmare, se implică în activități de C&D&I la un nivel care este prea scăzut din punctul de vedere al societății. De asemenea, proiectele de C&D&I ar putea avea de suferit de pe urma unui acces insuficient la finanțare (din cauza informațiilor asimetrice) sau a unor probleme de coordonare în rândul întreprinderilor. Prin urmare, ajutoarele de stat pentru C&D&I pot fi compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE atunci când poate fi de așteptat ca acestea să atenueze un eșec al pieței în ceea ce privește promovarea realizării unui proiect important de interes european comun sau facilitarea dezvoltării anumitor activități economice și atunci când denaturarea în consecință a concurenței și a schimburilor comerciale nu este contrară interesului comun. |
| --- | --- |

4.

Întrucât este general acceptat faptul că piețele concurențiale au tendința de a conduce la rezultate eficiente din punctul de vedere al prețurilor, al producției și al utilizării resurselor, în situațiile de eșec al pieței (6) intervenția statului poate să îmbunătățească funcționarea piețelor și să contribuie astfel la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. În contextul C&D&I, eșecurile pieței ar putea apărea, de exemplu, pentru că actorii de pe piață, de regulă, nu iau în considerare externalitățile (pozitive) asupra altor actori din economie și, prin urmare, se implică în activități de C&D&I la un nivel care este prea scăzut din punctul de vedere al societății. De asemenea, proiectele de C&D&I ar putea avea de suferit de pe urma unui acces insuficient la finanțare (din cauza informațiilor asimetrice) sau a unor probleme de coordonare în rândul întreprinderilor. Prin urmare, ajutoarele de stat pentru C&D&I pot fi compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE atunci când poate fi de așteptat ca acestea să atenueze un eșec al pieței în ceea ce privește promovarea realizării unui proiect important de interes european comun sau facilitarea dezvoltării anumitor activități economice și atunci când denaturarea în consecință a concurenței și a schimburilor comerciale nu este contrară interesului comun.

| 5. | Ajutoarele pentru C&D&I se vor justifica, în principal, pe baza dispozițiilor articolului 61 alineatul (3) literele (b) și (c) din Acordul privind SEE, conform cărora Autoritatea AELS de Supraveghere („autoritatea”) poate considera compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE ajutoarele de stat destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice, atunci când ajutoarele de acest fel nu afectează condițiile comerciale într-o măsură care este contrară interesului comun. |
| --- | --- |

5.

Ajutoarele pentru C&D&I se vor justifica, în principal, pe baza dispozițiilor articolului 61 alineatul (3) literele (b) și (c) din Acordul privind SEE, conform cărora Autoritatea AELS de Supraveghere („autoritatea”) poate considera compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE ajutoarele de stat destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice, atunci când ajutoarele de acest fel nu afectează condițiile comerciale într-o măsură care este contrară interesului comun.

| 6. | În comunicarea sa privind modernizarea ajutoarelor de stat (7), Comisia a anunțat trei obiective care urmează să fie urmărite prin modernizarea controlului ajutoarelor de stat:






  (a) | încurajarea creșterii durabile, inteligente și favorabile incluziunii pe o piață internă competitivă; |
| --- | --- | --- |

6.

În comunicarea sa privind modernizarea ajutoarelor de stat (7), Comisia a anunțat trei obiective care urmează să fie urmărite prin modernizarea controlului ajutoarelor de stat:

(a)

încurajarea creșterii durabile, inteligente și favorabile incluziunii pe o piață internă competitivă;

| (b) | concentrarea controlului ex ante asupra cazurilor care au cel mai mare impact asupra pieței interne, consolidând, în același timp, cooperarea cu statele membre în materie de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

(b)

concentrarea controlului ex ante asupra cazurilor care au cel mai mare impact asupra pieței interne, consolidând, în același timp, cooperarea cu statele membre în materie de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat;

| (c) | eficientizarea prin simplificare a normelor și accelerarea procesului decizional. |
| --- | --- |

(c)

eficientizarea prin simplificare a normelor și accelerarea procesului decizional.

| 7. | Mai precis, Comisia a lansat un apel în favoarea unei abordări comune a revizuirii diferitelor orientări și cadre având la bază consolidarea pieței interne, promovarea unei eficacități sporite a cheltuielilor publice printr-o mai bună contribuție la obiectivele de interes comun prin intermediul ajutoarelor de stat, precum și exercitarea unui control sporit asupra efectului stimulativ, asupra limitării ajutorului la minimum și asupra potențialelor efecte negative ale ajutorului asupra concurenței și a schimburilor comerciale. Autoritatea sprijină inițiativa de modernizare lansată de Comisie. Drept consecință, condițiile de compatibilitate prevăzute în prezentele orientări se bazează pe această abordare comună. |
| --- | --- |

7.

Mai precis, Comisia a lansat un apel în favoarea unei abordări comune a revizuirii diferitelor orientări și cadre având la bază consolidarea pieței interne, promovarea unei eficacități sporite a cheltuielilor publice printr-o mai bună contribuție la obiectivele de interes comun prin intermediul ajutoarelor de stat, precum și exercitarea unui control sporit asupra efectului stimulativ, asupra limitării ajutorului la minimum și asupra potențialelor efecte negative ale ajutorului asupra concurenței și a schimburilor comerciale. Autoritatea sprijină inițiativa de modernizare lansată de Comisie. Drept consecință, condițiile de compatibilitate prevăzute în prezentele orientări se bazează pe această abordare comună.

1.   DOMENIUL DE APLICARE ȘI DEFINIȚIILE

1.1.   Domeniul de aplicare

| 8. | Principiile stabilite în prezentele orientări se aplică ajutoarelor de stat pentru C&D&I din toate sectoarele reglementate de Acordul privind SEE. Acestea se aplică, prin urmare, sectoarelor reglementate de norme specifice ale SEE în materie de ajutoare de stat, cu excepția cazului în care normele respective prevăd altfel. |
| --- | --- |

8.

Principiile stabilite în prezentele orientări se aplică ajutoarelor de stat pentru C&D&I din toate sectoarele reglementate de Acordul privind SEE. Acestea se aplică, prin urmare, sectoarelor reglementate de norme specifice ale SEE în materie de ajutoare de stat, cu excepția cazului în care normele respective prevăd altfel.

| 9. | Finanțarea gestionată la nivel central de către instituțiile și agențiile Uniunii Europene, întreprinderile comune sau alte organisme internaționale care nu se află, în mod direct sau indirect, sub controlul statelor AELS (8) nu constituie ajutor de stat. Atunci când o astfel de finanțare este combinată cu ajutoare de stat, numai acestea din urmă vor fi luate în considerare pentru a determina dacă pragurile de notificare și intensitățile maxime ale ajutorului sunt respectate sau, în contextul prezentelor orientări, fac obiectul unei analize de compatibilitate. |
| --- | --- |

9.

Finanțarea gestionată la nivel central de către instituțiile și agențiile Uniunii Europene, întreprinderile comune sau alte organisme internaționale care nu se află, în mod direct sau indirect, sub controlul statelor AELS (8) nu constituie ajutor de stat. Atunci când o astfel de finanțare este combinată cu ajutoare de stat, numai acestea din urmă vor fi luate în considerare pentru a determina dacă pragurile de notificare și intensitățile maxime ale ajutorului sunt respectate sau, în contextul prezentelor orientări, fac obiectul unei analize de compatibilitate.

| 10. | Ajutoarele pentru C&D&I destinate întreprinderilor aflate în dificultate, astfel cum sunt definite, în sensul prezentelor orientări, în orientările autorității privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9), astfel cum au fost modificate sau înlocuite, sunt excluse din domeniul de aplicare al prezentelor orientări. |
| --- | --- |

10.

Ajutoarele pentru C&D&I destinate întreprinderilor aflate în dificultate, astfel cum sunt definite, în sensul prezentelor orientări, în orientările autorității privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (9), astfel cum au fost modificate sau înlocuite, sunt excluse din domeniul de aplicare al prezentelor orientări.

| 11. | Când evaluează ajutoarele pentru C&D&I în favoarea unui beneficiar care face obiectul unui ordin de recuperare neexecutat în urma unei decizii anterioare a autorității care declară un ajutor ilegal și incompatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, autoritatea va lua în considerare valoarea ajutorului care urmează să fie recuperat (10). |
| --- | --- |

11.

Când evaluează ajutoarele pentru C&D&I în favoarea unui beneficiar care face obiectul unui ordin de recuperare neexecutat în urma unei decizii anterioare a autorității care declară un ajutor ilegal și incompatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, autoritatea va lua în considerare valoarea ajutorului care urmează să fie recuperat (10).

1.2.   Măsurile de ajutor care fac obiectul prezentelor orientări

| 12. | Autoritatea a identificat o serie de măsuri de C&D&I pentru care ajutoarele de stat ar putea fi compatibile, în anumite condiții, cu funcționarea Acordului privind SEE.






  (a) | ajutoarele pentru proiecte de C&D
  în cazul cărora partea din proiectul de cercetare care beneficiază de ajutor se încadrează în categoriile de cercetare fundamentală și cercetare aplicată, aceasta din urmă putând fi împărțită în cercetare industrială și dezvoltare experimentală (11). Aceste ajutoare servesc, în principal, la remedierea unui eșec al pieței legat de externalități pozitive (propagarea cunoștințelor), dar pot fi destinate și remedierii unui eșec al pieței cauzat de informații imperfecte și asimetrice sau (în principal în proiectele de colaborare) remedierii unui eșec de coordonare; |
| --- | --- | --- |

12.

Autoritatea a identificat o serie de măsuri de C&D&I pentru care ajutoarele de stat ar putea fi compatibile, în anumite condiții, cu funcționarea Acordului privind SEE.

(a)

ajutoarele pentru proiecte de C&D
  în cazul cărora partea din proiectul de cercetare care beneficiază de ajutor se încadrează în categoriile de cercetare fundamentală și cercetare aplicată, aceasta din urmă putând fi împărțită în cercetare industrială și dezvoltare experimentală (11). Aceste ajutoare servesc, în principal, la remedierea unui eșec al pieței legat de externalități pozitive (propagarea cunoștințelor), dar pot fi destinate și remedierii unui eșec al pieței cauzat de informații imperfecte și asimetrice sau (în principal în proiectele de colaborare) remedierii unui eșec de coordonare;

| (b) | ajutoarele pentru studii de fezabilitate
  aferente proiectelor de C&D, care vizează remedierea unui eșec al pieței legat în principal de informații imperfecte și asimetrice; |
| --- | --- |

(b)

ajutoarele pentru studii de fezabilitate
  aferente proiectelor de C&D, care vizează remedierea unui eșec al pieței legat în principal de informații imperfecte și asimetrice;

| (c) | ajutoarele pentru construirea și modernizarea infrastructurilor de cercetare
  , care sunt destinate, în principal, remedierii unui eșec al pieței rezultat din dificultăți de coordonare. Infrastructurile de cercetare de înaltă calitate sunt din ce în ce mai necesare pentru o cercetare novatoare, întrucât acestea atrag talentele din întreaga lume și sunt esențiale, de exemplu, pentru tehnologiile informației și comunicațiilor și pentru tehnologiile generice esențiale (12); |
| --- | --- |

(c)

ajutoarele pentru construirea și modernizarea infrastructurilor de cercetare
  , care sunt destinate, în principal, remedierii unui eșec al pieței rezultat din dificultăți de coordonare. Infrastructurile de cercetare de înaltă calitate sunt din ce în ce mai necesare pentru o cercetare novatoare, întrucât acestea atrag talentele din întreaga lume și sunt esențiale, de exemplu, pentru tehnologiile informației și comunicațiilor și pentru tehnologiile generice esențiale (12);

| (d) | ajutoarele pentru activități de inovare
  , care servesc, în principal, la remedierea eșecurilor pieței legate de externalități pozitive (propagarea cunoștințelor), dificultăți de coordonare și, într-o mai mică măsură, informații asimetrice. În ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii („IMM-uri”), astfel de ajutoare pentru inovare pot fi acordate pentru obținerea, validarea și protejarea brevetelor și a altor active necorporale, pentru detașarea personalului cu înaltă calificare, precum și pentru achiziționarea de servicii de consultanță și de asistență în domeniul inovării. În plus, pentru a încuraja întreprinderile mari să colaboreze cu IMM-urile în activitățile de inovare de proces și inovare organizațională, pot fi sprijinite și costurile suportate atât de IMM-uri, cât și de întreprinderile mari pentru astfel de activități; |
| --- | --- |

(d)

ajutoarele pentru activități de inovare
  , care servesc, în principal, la remedierea eșecurilor pieței legate de externalități pozitive (propagarea cunoștințelor), dificultăți de coordonare și, într-o mai mică măsură, informații asimetrice. În ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii („IMM-uri”), astfel de ajutoare pentru inovare pot fi acordate pentru obținerea, validarea și protejarea brevetelor și a altor active necorporale, pentru detașarea personalului cu înaltă calificare, precum și pentru achiziționarea de servicii de consultanță și de asistență în domeniul inovării. În plus, pentru a încuraja întreprinderile mari să colaboreze cu IMM-urile în activitățile de inovare de proces și inovare organizațională, pot fi sprijinite și costurile suportate atât de IMM-uri, cât și de întreprinderile mari pentru astfel de activități;

| (e) | ajutoarele pentru clusterele de inovare
  , care au ca obiectiv remedierea eșecurilor pieței asociate unor probleme de coordonare care împiedică dezvoltarea clusterelor sau limitează interacțiunile și fluxul de cunoștințe în cadrul acestora și între acestea. Ajutoarele de stat ar putea contribui la soluționarea acestei probleme în primul rând prin sprijinirea investițiilor în infrastructuri comune și deschise pentru clusterele de inovare și, în al doilea rând, prin sprijinirea, timp de cel mult zece ani, a funcționării clusterelor pentru îmbunătățirea colaborării, a stabilirii de contacte și a învățării. |
| --- | --- |

(e)

ajutoarele pentru clusterele de inovare
  , care au ca obiectiv remedierea eșecurilor pieței asociate unor probleme de coordonare care împiedică dezvoltarea clusterelor sau limitează interacțiunile și fluxul de cunoștințe în cadrul acestora și între acestea. Ajutoarele de stat ar putea contribui la soluționarea acestei probleme în primul rând prin sprijinirea investițiilor în infrastructuri comune și deschise pentru clusterele de inovare și, în al doilea rând, prin sprijinirea, timp de cel mult zece ani, a funcționării clusterelor pentru îmbunătățirea colaborării, a stabilirii de contacte și a învățării.

| 13. | Statele AELS trebuie să notifice ajutoarele pentru C&D&I în conformitate cu partea I din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, cu excepția măsurilor care îndeplinesc condițiile prevăzute de un regulament de exceptare pe categorii încorporat în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

13.

Statele AELS trebuie să notifice ajutoarele pentru C&D&I în conformitate cu partea I din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, cu excepția măsurilor care îndeplinesc condițiile prevăzute de un regulament de exceptare pe categorii încorporat în Acordul privind SEE.

| 14. | Prezentele orientări stabilesc criteriile de compatibilitate pentru schemele de ajutoare și ajutoarele individuale pentru C&D&I care fac obiectul cerinței de notificare și care trebuie evaluate în baza articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE (13). |
| --- | --- |

14.

Prezentele orientări stabilesc criteriile de compatibilitate pentru schemele de ajutoare și ajutoarele individuale pentru C&D&I care fac obiectul cerinței de notificare și care trebuie evaluate în baza articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE (13).

1.3.   Definiții

| 15. | În sensul prezentelor orientări, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „ajutoare ad-hoc” înseamnă ajutoarele care nu sunt acordate pe baza unei scheme de ajutoare; |
| --- | --- | --- |

15.

În sensul prezentelor orientări, se aplică următoarele definiții:

(a)

„ajutoare ad-hoc” înseamnă ajutoarele care nu sunt acordate pe baza unei scheme de ajutoare;

| (b) | „ajutor” înseamnă orice măsură care îndeplinește criteriile stabilite la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE; |
| --- | --- |

(b)

„ajutor” înseamnă orice măsură care îndeplinește criteriile stabilite la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE;

| (c) | „intensitatea ajutorului” înseamnă valoarea brută a ajutorului exprimată ca procent din costurile eligibile ale proiectului, înainte de orice deducere a impozitului sau a altor taxe. În cazul în care ajutorul se acordă sub altă formă decât cea a subvenției, valoarea ajutorului este echivalentul subvenție al ajutorului. Ajutoarele care pot fi plătite în mai multe tranșe se actualizează la valoarea lor la data acordării. Rata dobânzii care trebuie utilizată în acest sens este rata de scont (14) aplicabilă la data acordării. Intensitatea ajutorului se calculează pentru fiecare beneficiar; |
| --- | --- |

(c)

„intensitatea ajutorului” înseamnă valoarea brută a ajutorului exprimată ca procent din costurile eligibile ale proiectului, înainte de orice deducere a impozitului sau a altor taxe. În cazul în care ajutorul se acordă sub altă formă decât cea a subvenției, valoarea ajutorului este echivalentul subvenție al ajutorului. Ajutoarele care pot fi plătite în mai multe tranșe se actualizează la valoarea lor la data acordării. Rata dobânzii care trebuie utilizată în acest sens este rata de scont (14) aplicabilă la data acordării. Intensitatea ajutorului se calculează pentru fiecare beneficiar;

| (d) | „schemă de ajutoare” înseamnă orice act în baza căruia, fără a fi necesare măsuri suplimentare de punere în aplicare, întreprinderilor definite în schemă în mod general și abstract li se pot acorda ajutoare individuale și orice act în baza căruia un ajutor care nu are legătură cu un proiect anume poate fi acordat uneia sau mai multor întreprinderi; |
| --- | --- |

(d)

„schemă de ajutoare” înseamnă orice act în baza căruia, fără a fi necesare măsuri suplimentare de punere în aplicare, întreprinderilor definite în schemă în mod general și abstract li se pot acorda ajutoare individuale și orice act în baza căruia un ajutor care nu are legătură cu un proiect anume poate fi acordat uneia sau mai multor întreprinderi;

| (e) | „cercetare aplicată” înseamnă cercetare industrială, dezvoltare experimentală sau orice combinație a acestora; |
| --- | --- |

(e)

„cercetare aplicată” înseamnă cercetare industrială, dezvoltare experimentală sau orice combinație a acestora;

| (f) | „concurență deplină” înseamnă o situație în care condițiile tranzacției dintre părțile contractante nu diferă de cele care s-ar aplica între întreprinderi independente și nu conțin niciun element de coluziune. Se consideră că orice tranzacție rezultată în urma unei proceduri de atribuire deschise, transparente și nediscriminatorii respectă principiul concurenței depline; |
| --- | --- |

(f)

„concurență deplină” înseamnă o situație în care condițiile tranzacției dintre părțile contractante nu diferă de cele care s-ar aplica între întreprinderi independente și nu conțin niciun element de coluziune. Se consideră că orice tranzacție rezultată în urma unei proceduri de atribuire deschise, transparente și nediscriminatorii respectă principiul concurenței depline;

| (g) | „data acordării ajutorului” înseamnă data la care dreptul legal de a primi ajutorul este conferit beneficiarului în conformitate cu legislația națională aplicabilă; |
| --- | --- |

(g)

„data acordării ajutorului” înseamnă data la care dreptul legal de a primi ajutorul este conferit beneficiarului în conformitate cu legislația națională aplicabilă;

| (h) | „colaborare efectivă” înseamnă colaborarea dintre cel puțin două părți independente în vederea schimbului de cunoștințe sau de tehnologii ori în vederea atingerii unui obiectiv comun, bazată pe diviziunea muncii, în cadrul căreia părțile definesc în comun domeniul de aplicare al proiectului de colaborare, contribuie la realizarea acestuia și împart atât riscurile, cât și rezultatele acestuia. Una sau mai multe părți pot suporta costurile integrale ale proiectului și astfel celelalte părți nu mai suportă riscurile financiare asociate acestuia. Cercetarea contractuală și prestarea de servicii de cercetare nu sunt considerate forme de colaborare; |
| --- | --- |

(h)

„colaborare efectivă” înseamnă colaborarea dintre cel puțin două părți independente în vederea schimbului de cunoștințe sau de tehnologii ori în vederea atingerii unui obiectiv comun, bazată pe diviziunea muncii, în cadrul căreia părțile definesc în comun domeniul de aplicare al proiectului de colaborare, contribuie la realizarea acestuia și împart atât riscurile, cât și rezultatele acestuia. Una sau mai multe părți pot suporta costurile integrale ale proiectului și astfel celelalte părți nu mai suportă riscurile financiare asociate acestuia. Cercetarea contractuală și prestarea de servicii de cercetare nu sunt considerate forme de colaborare;

| (i) | „dezvoltare exclusivă” înseamnă achiziționarea publică a unor servicii de cercetare și dezvoltare ale căror beneficii revin integral și exclusiv autorității contractante sau entității contractante și pe care aceasta le poate utiliza în desfășurarea propriilor activități, cu condiția de a le remunera pe deplin; |
| --- | --- |

(i)

„dezvoltare exclusivă” înseamnă achiziționarea publică a unor servicii de cercetare și dezvoltare ale căror beneficii revin integral și exclusiv autorității contractante sau entității contractante și pe care aceasta le poate utiliza în desfășurarea propriilor activități, cu condiția de a le remunera pe deplin;

| (j) | „dezvoltare experimentală” înseamnă dobândirea, combinarea, modelarea și utilizarea unor cunoștințe și competențe existente de ordin științific, tehnologic, de afaceri și alte cunoștințe și competențe relevante, cu scopul de a dezvolta produse, procese sau servicii noi sau îmbunătățite. Aceasta poate include, de exemplu, și activități care vizează definirea, planificarea și documentarea conceptuală a unor noi produse, procese sau servicii. Dezvoltarea experimentală poate include crearea de prototipuri, demonstrarea, crearea de proiecte-pilot, testarea și validarea unor produse, procese sau servicii noi sau îmbunătățite în medii reprezentative pentru condițiile de funcționare reale, obiectivul principal fiind acela de a aduce noi îmbunătățiri tehnice produselor, proceselor sau serviciilor care nu sunt definitivate în mod substanțial. Aceasta poate include dezvoltarea unui prototip sau pilot utilizabil comercial care este în mod obligatoriu produsul comercial final și a cărui producție este prea costisitoare pentru ca acesta să fie utilizat exclusiv în scopuri demonstrative și de validare. Dezvoltarea experimentală nu include modificările de rutină sau periodice aduse produselor, liniilor de producție, proceselor de fabricație și serviciilor existente sau altor operațiuni în curs, chiar dacă modificările respective pot reprezenta ameliorări; |
| --- | --- |

(j)

„dezvoltare experimentală” înseamnă dobândirea, combinarea, modelarea și utilizarea unor cunoștințe și competențe existente de ordin științific, tehnologic, de afaceri și alte cunoștințe și competențe relevante, cu scopul de a dezvolta produse, procese sau servicii noi sau îmbunătățite. Aceasta poate include, de exemplu, și activități care vizează definirea, planificarea și documentarea conceptuală a unor noi produse, procese sau servicii. Dezvoltarea experimentală poate include crearea de prototipuri, demonstrarea, crearea de proiecte-pilot, testarea și validarea unor produse, procese sau servicii noi sau îmbunătățite în medii reprezentative pentru condițiile de funcționare reale, obiectivul principal fiind acela de a aduce noi îmbunătățiri tehnice produselor, proceselor sau serviciilor care nu sunt definitivate în mod substanțial. Aceasta poate include dezvoltarea unui prototip sau pilot utilizabil comercial care este în mod obligatoriu produsul comercial final și a cărui producție este prea costisitoare pentru ca acesta să fie utilizat exclusiv în scopuri demonstrative și de validare. Dezvoltarea experimentală nu include modificările de rutină sau periodice aduse produselor, liniilor de producție, proceselor de fabricație și serviciilor existente sau altor operațiuni în curs, chiar dacă modificările respective pot reprezenta ameliorări;

| (k) | „studiu de fezabilitate” înseamnă evaluarea și analiza potențialului unui proiect care urmărește să vină în sprijinul procesului decizional prin faptul că evidențiază în mod obiectiv și rațional punctele forte și punctele slabe ale acestuia, oportunitățile și amenințările și prin faptul că identifică resursele necesare pentru punerea sa în practică și, în ultimă instanță, perspectivele de succes ale acestuia; |
| --- | --- |

(k)

„studiu de fezabilitate” înseamnă evaluarea și analiza potențialului unui proiect care urmărește să vină în sprijinul procesului decizional prin faptul că evidențiază în mod obiectiv și rațional punctele forte și punctele slabe ale acestuia, oportunitățile și amenințările și prin faptul că identifică resursele necesare pentru punerea sa în practică și, în ultimă instanță, perspectivele de succes ale acestuia;

| (l) | „proprietate exclusivă” înseamnă că organizația de cercetare, infrastructura de cercetare sau achizitorul public beneficiază de toate avantajele economice aferente drepturilor de proprietate intelectuală prin rezervarea dreptului de a le utiliza fără restricții, în special dreptul de proprietate și dreptul de a acorda licențe. Acest lucru poate fi valabil, de asemenea, atunci când organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare (respectiv, achizitorul public) decide să încheie alte contracte cu privire la drepturile respective, inclusiv acordarea licenței unui partener cu care este în relație de colaborare (respectiv, unor întreprinderi); |
| --- | --- |

(l)

„proprietate exclusivă” înseamnă că organizația de cercetare, infrastructura de cercetare sau achizitorul public beneficiază de toate avantajele economice aferente drepturilor de proprietate intelectuală prin rezervarea dreptului de a le utiliza fără restricții, în special dreptul de proprietate și dreptul de a acorda licențe. Acest lucru poate fi valabil, de asemenea, atunci când organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare (respectiv, achizitorul public) decide să încheie alte contracte cu privire la drepturile respective, inclusiv acordarea licenței unui partener cu care este în relație de colaborare (respectiv, unor întreprinderi);

| (m) | „cercetare fundamentală” înseamnă activitatea experimentală sau teoretică întreprinsă, în principal, pentru a dobândi cunoștințe noi despre bazele fenomenelor și faptelor observabile, fără a fi avută în vedere vreo aplicare sau utilizare comercială directă; |
| --- | --- |

(m)

„cercetare fundamentală” înseamnă activitatea experimentală sau teoretică întreprinsă, în principal, pentru a dobândi cunoștințe noi despre bazele fenomenelor și faptelor observabile, fără a fi avută în vedere vreo aplicare sau utilizare comercială directă;

| (n) | „echivalent subvenție brută” înseamnă cuantumul ajutorului în cazul în care acesta a fost acordat sub formă de grant, înainte de orice deducere a impozitului sau a altor taxe; |
| --- | --- |

(n)

„echivalent subvenție brută” înseamnă cuantumul ajutorului în cazul în care acesta a fost acordat sub formă de grant, înainte de orice deducere a impozitului sau a altor taxe;

| (o) | „personal cu înaltă calificare” înseamnă personalul cu studii superioare și cel puțin cinci ani de experiență profesională relevantă, care poate include și formarea în cadrul unui doctorat; |
| --- | --- |

(o)

„personal cu înaltă calificare” înseamnă personalul cu studii superioare și cel puțin cinci ani de experiență profesională relevantă, care poate include și formarea în cadrul unui doctorat;

| (p) | „ajutor individual” înseamnă ajutorul acordat unei anumite întreprinderi și include ajutoarele ad-hoc și ajutoarele acordate pe baza unei scheme de ajutoare; |
| --- | --- |

(p)

„ajutor individual” înseamnă ajutorul acordat unei anumite întreprinderi și include ajutoarele ad-hoc și ajutoarele acordate pe baza unei scheme de ajutoare;

| (q) | „cercetare industrială” înseamnă cercetarea sau investigația critică planificată în scopul dobândirii de cunoștințe și competențe noi pentru elaborarea unor noi produse, procese sau servicii sau pentru realizarea unei îmbunătățiri semnificative a produselor, proceselor sau serviciilor existente. Aceasta cuprinde crearea de părți componente ale unor sisteme complexe și poate include construcția de prototipuri în laborator sau într-un mediu cu interfețe simulate ale sistemelor existente, precum și de linii-pilot, atunci când acest lucru este necesar pentru cercetarea industrială și, în special, pentru validarea tehnologiilor generice; |
| --- | --- |

(q)

„cercetare industrială” înseamnă cercetarea sau investigația critică planificată în scopul dobândirii de cunoștințe și competențe noi pentru elaborarea unor noi produse, procese sau servicii sau pentru realizarea unei îmbunătățiri semnificative a produselor, proceselor sau serviciilor existente. Aceasta cuprinde crearea de părți componente ale unor sisteme complexe și poate include construcția de prototipuri în laborator sau într-un mediu cu interfețe simulate ale sistemelor existente, precum și de linii-pilot, atunci când acest lucru este necesar pentru cercetarea industrială și, în special, pentru validarea tehnologiilor generice;

| (r) | „servicii de consultanță în domeniul inovării” înseamnă serviciile de consultanță, de asistență și de formare profesională în ceea ce privește transferul de cunoștințe, achiziția, protecția și valorificarea activelor necorporale, utilizarea standardelor și a reglementărilor care le conțin; |
| --- | --- |

(r)

„servicii de consultanță în domeniul inovării” înseamnă serviciile de consultanță, de asistență și de formare profesională în ceea ce privește transferul de cunoștințe, achiziția, protecția și valorificarea activelor necorporale, utilizarea standardelor și a reglementărilor care le conțin;

| (s) | „clustere de inovare” înseamnă structurile sau grupurile organizate de părți independente (cum ar fi întreprinderi nou înființate inovatoare, întreprinderi mici și mijlocii și întreprinderi mari, precum și organizații de cercetare și de diseminare a cunoștințelor, organizații non-profit și alte organizații de operatori economici afiliați) concepute pentru a stimula activitatea inovatoare prin promovarea utilizării în comun a instalațiilor, prin promovarea schimbului de cunoștințe și de expertiză și prin aducerea unor contribuții efective la transferul de cunoștințe, stabilirea de contacte, diseminarea informațiilor și colaborarea între întreprinderi și alte organizații din cluster; |
| --- | --- |

(s)

„clustere de inovare” înseamnă structurile sau grupurile organizate de părți independente (cum ar fi întreprinderi nou înființate inovatoare, întreprinderi mici și mijlocii și întreprinderi mari, precum și organizații de cercetare și de diseminare a cunoștințelor, organizații non-profit și alte organizații de operatori economici afiliați) concepute pentru a stimula activitatea inovatoare prin promovarea utilizării în comun a instalațiilor, prin promovarea schimbului de cunoștințe și de expertiză și prin aducerea unor contribuții efective la transferul de cunoștințe, stabilirea de contacte, diseminarea informațiilor și colaborarea între întreprinderi și alte organizații din cluster;

| (t) | „servicii de asistență în domeniul inovării” înseamnă furnizarea de spații de lucru, bănci de date, biblioteci, cercetare de piață, laboratoare, etichetare de calitate, testare și certificare în scopul dezvoltării unor produse, procese sau servicii mai eficace; |
| --- | --- |

(t)

„servicii de asistență în domeniul inovării” înseamnă furnizarea de spații de lucru, bănci de date, biblioteci, cercetare de piață, laboratoare, etichetare de calitate, testare și certificare în scopul dezvoltării unor produse, procese sau servicii mai eficace;

| (u) | „active necorporale” înseamnă activele care nu au o formă fizică sau financiară, precum brevetele, licențele, know-how-ul sau alte drepturi de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

(u)

„active necorporale” înseamnă activele care nu au o formă fizică sau financiară, precum brevetele, licențele, know-how-ul sau alte drepturi de proprietate intelectuală;

| (v) | „transfer de cunoștințe” înseamnă orice proces desfășurat în scopul de a obține, de a colecta și de a face schimb de cunoștințe explicite și implicite, inclusiv de abilități și de competențe, în cadrul unor activități economice și neeconomice, cum ar fi colaborări în materie de cercetare, servicii de consultanță, acordare de licențe, creare de produse derivate, publicare și mobilitate a cercetătorilor și a altor categorii de personal implicate în activitățile respective. Pe lângă cunoștințele științifice și tehnologice, transferul de cunoștințe include, de asemenea, alte tipuri de cunoștințe, precum cunoștințele privind utilizarea standardelor și a reglementărilor din care fac parte acestea, cunoștințele privind condițiile mediilor de operare din viața reală și metodele de inovare organizațională, precum și gestionarea cunoștințelor legate de identificarea, dobândirea, protejarea, apărarea și exploatarea activelor necorporale; |
| --- | --- |

(v)

„transfer de cunoștințe” înseamnă orice proces desfășurat în scopul de a obține, de a colecta și de a face schimb de cunoștințe explicite și implicite, inclusiv de abilități și de competențe, în cadrul unor activități economice și neeconomice, cum ar fi colaborări în materie de cercetare, servicii de consultanță, acordare de licențe, creare de produse derivate, publicare și mobilitate a cercetătorilor și a altor categorii de personal implicate în activitățile respective. Pe lângă cunoștințele științifice și tehnologice, transferul de cunoștințe include, de asemenea, alte tipuri de cunoștințe, precum cunoștințele privind utilizarea standardelor și a reglementărilor din care fac parte acestea, cunoștințele privind condițiile mediilor de operare din viața reală și metodele de inovare organizațională, precum și gestionarea cunoștințelor legate de identificarea, dobândirea, protejarea, apărarea și exploatarea activelor necorporale;

| (w) | „întreprinderi mari” înseamnă întreprinderile care nu se încadrează în definiția întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(w)

„întreprinderi mari” înseamnă întreprinderile care nu se încadrează în definiția întreprinderilor mici și mijlocii;

| (x) | „costuri nete suplimentare” înseamnă diferența dintre valorile actuale nete preconizate ale proiectului sau ale activității care beneficiază de ajutor și o investiție contrafactuală viabilă pe care beneficiarul ar fi efectuat-o în absența ajutorului; |
| --- | --- |

(x)

„costuri nete suplimentare” înseamnă diferența dintre valorile actuale nete preconizate ale proiectului sau ale activității care beneficiază de ajutor și o investiție contrafactuală viabilă pe care beneficiarul ar fi efectuat-o în absența ajutorului;

| (y) | „inovare organizațională” înseamnă punerea în aplicare a unei noi metode organizaționale în practicile comerciale, organizarea locului de muncă sau relațiile externe ale unei întreprinderi, cu excepția modificărilor care sunt bazate pe metode organizaționale utilizate deja în întreprindere, a modificărilor aduse strategiei de gestionare, a fuziunilor și a achizițiilor, a încetării utilizării unui proces, a simplei înlocuiri sau majorări a capitalului, a schimbărilor rezultate numai din modificarea prețurilor factorilor, a personalizării, a localizării, a schimbărilor regulate, sezoniere și a altor schimbări ciclice și a comercializării de produse noi sau îmbunătățite semnificativ; |
| --- | --- |

(y)

„inovare organizațională” înseamnă punerea în aplicare a unei noi metode organizaționale în practicile comerciale, organizarea locului de muncă sau relațiile externe ale unei întreprinderi, cu excepția modificărilor care sunt bazate pe metode organizaționale utilizate deja în întreprindere, a modificărilor aduse strategiei de gestionare, a fuziunilor și a achizițiilor, a încetării utilizării unui proces, a simplei înlocuiri sau majorări a capitalului, a schimbărilor rezultate numai din modificarea prețurilor factorilor, a personalizării, a localizării, a schimbărilor regulate, sezoniere și a altor schimbări ciclice și a comercializării de produse noi sau îmbunătățite semnificativ;

| (z) | „costuri cu personalul” înseamnă costul cercetătorilor, al tehnicienilor și al altor membri ai personalului auxiliar în măsura în care sunt angajați în proiectul sau activitatea respectivă; |
| --- | --- |

(z)

„costuri cu personalul” înseamnă costul cercetătorilor, al tehnicienilor și al altor membri ai personalului auxiliar în măsura în care sunt angajați în proiectul sau activitatea respectivă;

| (aa) | „achiziție înainte de comercializare” înseamnă achiziționarea publică a unor servicii de cercetare și dezvoltare în care autoritatea contractantă sau entitatea contractantă nu își rezervă exclusiv toate rezultatele și beneficiile contractului pentru a le utiliza în desfășurarea propriilor activități, ci le împarte cu furnizorii în condițiile pieței. Contractul, al cărui obiect se încadrează în una sau mai multe categorii de cercetare și dezvoltare prevăzute în prezentele orientări, trebuie încheiat pe o perioadă determinată și poate include dezvoltarea de prototipuri sau de volume limitate ale unor prime produse sau servicii sub forma unor serii de testare. Achiziționarea unor volume comerciale de produse sau servicii nu poate face obiectul aceluiași contract; |
| --- | --- |

(aa)

„achiziție înainte de comercializare” înseamnă achiziționarea publică a unor servicii de cercetare și dezvoltare în care autoritatea contractantă sau entitatea contractantă nu își rezervă exclusiv toate rezultatele și beneficiile contractului pentru a le utiliza în desfășurarea propriilor activități, ci le împarte cu furnizorii în condițiile pieței. Contractul, al cărui obiect se încadrează în una sau mai multe categorii de cercetare și dezvoltare prevăzute în prezentele orientări, trebuie încheiat pe o perioadă determinată și poate include dezvoltarea de prototipuri sau de volume limitate ale unor prime produse sau servicii sub forma unor serii de testare. Achiziționarea unor volume comerciale de produse sau servicii nu poate face obiectul aceluiași contract;

| (bb) | „inovare de proces” înseamnă punerea în aplicare a unei metode de producție sau de livrare noi sau îmbunătățite semnificativ (inclusiv modificări semnificative ale tehnicilor, echipamentelor sau software-ului), excepție făcând schimbările sau îmbunătățirile minore, creșterea capacităților de producție sau de prestare de servicii prin adăugarea de sisteme de fabricație sau logistice care sunt foarte asemănătoare cu cele utilizate deja, încetarea utilizării unui proces, simpla înlocuire sau majorare a capitalului, schimbări rezultate numai din modificarea prețurilor factorilor, personalizarea producției, localizarea, schimbările regulate, sezoniere și alte schimbări ciclice și comercializarea de produse noi sau îmbunătățite semnificativ; |
| --- | --- |

(bb)

„inovare de proces” înseamnă punerea în aplicare a unei metode de producție sau de livrare noi sau îmbunătățite semnificativ (inclusiv modificări semnificative ale tehnicilor, echipamentelor sau software-ului), excepție făcând schimbările sau îmbunătățirile minore, creșterea capacităților de producție sau de prestare de servicii prin adăugarea de sisteme de fabricație sau logistice care sunt foarte asemănătoare cu cele utilizate deja, încetarea utilizării unui proces, simpla înlocuire sau majorare a capitalului, schimbări rezultate numai din modificarea prețurilor factorilor, personalizarea producției, localizarea, schimbările regulate, sezoniere și alte schimbări ciclice și comercializarea de produse noi sau îmbunătățite semnificativ;

| (cc) | „proiect de C&D” înseamnă o operațiune care include activități care acoperă în același timp una sau mai multe categorii de cercetare și dezvoltare definite în prezentele orientări și care este destinată să îndeplinească o sarcină indivizibilă de natură economică, științifică și tehnică exactă, cu obiective predefinite în mod clar. Un proiect de C&D poate fi alcătuit din mai multe pachete de lucru, activități sau servicii și include obiective clare, activitățile care urmează să fie desfășurate în vederea realizării obiectivelor respective (inclusiv costurile pe care le presupun acestea) și prestații concrete pentru a identifica rezultatele activităților respective și a le compara cu obiectivele relevante. Atunci când două sau mai multe proiecte de C&D nu sunt separabile în mod clar unele de altele și, în special, în cazul în care nu prezintă probabilități independente de succes tehnologic, acestea sunt considerate un singur proiect; |
| --- | --- |

(cc)

„proiect de C&D” înseamnă o operațiune care include activități care acoperă în același timp una sau mai multe categorii de cercetare și dezvoltare definite în prezentele orientări și care este destinată să îndeplinească o sarcină indivizibilă de natură economică, științifică și tehnică exactă, cu obiective predefinite în mod clar. Un proiect de C&D poate fi alcătuit din mai multe pachete de lucru, activități sau servicii și include obiective clare, activitățile care urmează să fie desfășurate în vederea realizării obiectivelor respective (inclusiv costurile pe care le presupun acestea) și prestații concrete pentru a identifica rezultatele activităților respective și a le compara cu obiectivele relevante. Atunci când două sau mai multe proiecte de C&D nu sunt separabile în mod clar unele de altele și, în special, în cazul în care nu prezintă probabilități independente de succes tehnologic, acestea sunt considerate un singur proiect;

| (dd) | „avans rambursabil” înseamnă un împrumut pentru un proiect care este plătit în una sau mai multe tranșe și ale cărui condiții de rambursare depind de rezultatul proiectului; |
| --- | --- |

(dd)

„avans rambursabil” înseamnă un împrumut pentru un proiect care este plătit în una sau mai multe tranșe și ale cărui condiții de rambursare depind de rezultatul proiectului;

| (ee) | „organizație de cercetare și diseminare a cunoștințelor” sau „organizație de cercetare” înseamnă o entitate (cum ar fi universitățile sau institutele de cercetare, agențiile de transfer de tehnologie, intermediarii pentru inovare, entitățile de colaborare fizice sau virtuale orientate spre cercetare), indiferent de statutul său juridic (organizație de drept public sau privat) sau de modalitatea de finanțare, al cărei obiectiv principal este de a efectua în mod independent cercetare fundamentală, cercetare industrială sau dezvoltare experimentală sau de a disemina la scară largă rezultatele unor astfel de activități prin predare, publicare sau transfer de cunoștințe. În cazul în care entitatea desfășoară și activități economice, finanțarea, costurile și veniturile activităților economice respective trebuie să fie contabilizate separat. Întreprinderile care pot exercita o influență decisivă asupra unei astfel de entități, de exemplu, în calitate de acționari sau asociați, nu pot beneficia de acces preferențial la rezultatele generate de aceasta; |
| --- | --- |

(ee)

„organizație de cercetare și diseminare a cunoștințelor” sau „organizație de cercetare” înseamnă o entitate (cum ar fi universitățile sau institutele de cercetare, agențiile de transfer de tehnologie, intermediarii pentru inovare, entitățile de colaborare fizice sau virtuale orientate spre cercetare), indiferent de statutul său juridic (organizație de drept public sau privat) sau de modalitatea de finanțare, al cărei obiectiv principal este de a efectua în mod independent cercetare fundamentală, cercetare industrială sau dezvoltare experimentală sau de a disemina la scară largă rezultatele unor astfel de activități prin predare, publicare sau transfer de cunoștințe. În cazul în care entitatea desfășoară și activități economice, finanțarea, costurile și veniturile activităților economice respective trebuie să fie contabilizate separat. Întreprinderile care pot exercita o influență decisivă asupra unei astfel de entități, de exemplu, în calitate de acționari sau asociați, nu pot beneficia de acces preferențial la rezultatele generate de aceasta;

| (ff) | „infrastructură de cercetare” înseamnă instalațiile, resursele și serviciile conexe utilizate de comunitatea științifică pentru a desfășura activități de cercetare în domeniile sale și cuprinde echipamente sau seturi de instrumente științifice, resurse de cunoștințe precum colecții, arhive sau informații științifice structurate ce permit infrastructurilor bazate pe tehnologia informației și comunicațiilor cum ar fi rețelele, materialul informatic, programele de software și instrumentele de comunicare, precum și orice alte mijloace necesare pentru desfășurarea activităților de cercetare. Astfel de infrastructuri de cercetare pot fi „localizate într-un singur sit” sau „distribuite” (rețea organizată de resurse) (15); |
| --- | --- |

(ff)

„infrastructură de cercetare” înseamnă instalațiile, resursele și serviciile conexe utilizate de comunitatea științifică pentru a desfășura activități de cercetare în domeniile sale și cuprinde echipamente sau seturi de instrumente științifice, resurse de cunoștințe precum colecții, arhive sau informații științifice structurate ce permit infrastructurilor bazate pe tehnologia informației și comunicațiilor cum ar fi rețelele, materialul informatic, programele de software și instrumentele de comunicare, precum și orice alte mijloace necesare pentru desfășurarea activităților de cercetare. Astfel de infrastructuri de cercetare pot fi „localizate într-un singur sit” sau „distribuite” (rețea organizată de resurse) (15);

| (gg) | „detașare” înseamnă angajarea temporară de personal de către un beneficiar, personalul având dreptul de a reveni la angajatorul anterior; |
| --- | --- |

(gg)

„detașare” înseamnă angajarea temporară de personal de către un beneficiar, personalul având dreptul de a reveni la angajatorul anterior;

| (hh) | „întreprinderi mici și mijlocii” sau „IMM-uri”, „întreprinderi mici” și „întreprinderi mijlocii” înseamnă întreprinderile care îndeplinesc criteriile prevăzute în definiția dată de autoritate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (16); |
| --- | --- |

(hh)

„întreprinderi mici și mijlocii” sau „IMM-uri”, „întreprinderi mici” și „întreprinderi mijlocii” înseamnă întreprinderile care îndeplinesc criteriile prevăzute în definiția dată de autoritate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (16);

| (ii) | „începerea lucrărilor” sau „începerea proiectului” înseamnă fie începerea activităților de C&D&I, fie primul acord dintre beneficiar și contractanți privind desfășurarea proiectului, oricare dintre acestea survine mai întâi. Lucrările pregătitoare, cum ar fi obținerea permiselor și efectuarea studiilor de fezabilitate, nu sunt considerate începerea lucrărilor; |
| --- | --- |

(ii)

„începerea lucrărilor” sau „începerea proiectului” înseamnă fie începerea activităților de C&D&I, fie primul acord dintre beneficiar și contractanți privind desfășurarea proiectului, oricare dintre acestea survine mai întâi. Lucrările pregătitoare, cum ar fi obținerea permiselor și efectuarea studiilor de fezabilitate, nu sunt considerate începerea lucrărilor;

| (jj) | „active corporale” înseamnă activele care constau în terenuri, clădiri și instalații, mașini și echipamente. |
| --- | --- |

(jj)

„active corporale” înseamnă activele care constau în terenuri, clădiri și instalații, mașini și echipamente.

2.   AJUTOARELE DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 61 ALINEATUL (1) DIN ACORDUL PRIVIND SEE

| 16. | În general, orice măsură care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE constituie ajutor de stat. Autoritatea explică în această secțiune modul în care înțelege noțiunea de ajutor în situații tipice domeniului activităților de C&D&I, fără a aduce atingere interpretării Curții de Justiție a Uniunii Europene și celei a Curții de Justiție a AELS. |
| --- | --- |

16.

În general, orice măsură care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE constituie ajutor de stat. Autoritatea explică în această secțiune modul în care înțelege noțiunea de ajutor în situații tipice domeniului activităților de C&D&I, fără a aduce atingere interpretării Curții de Justiție a Uniunii Europene și celei a Curții de Justiție a AELS.

2.1.   Organizațiile de cercetare și diseminare a cunoștințelor și infrastructurile de cercetare ca beneficiari ai ajutoarelor de stat

| 17. | Organizațiile de cercetare și diseminare a cunoștințelor („organizațiile de cercetare”) și infrastructurile de cercetare sunt beneficiari ai ajutoarelor de stat în cazul în care finanțarea publică a acestora îndeplinește toate condițiile prevăzute la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a AELS și cu cea a Curții de Justiție a Uniunii Europene, beneficiarul trebuie să îndeplinească criteriile necesare pentru a fi considerat întreprindere, dar aceasta nu depinde de statutul său juridic (organizație de drept public sau privat) sau de natura sa economică (cu sau fără scop lucrativ), ci mai degrabă de desfășurarea unei activități economice care constă în a oferi produse sau servicii pe o piață dată (17). |
| --- | --- |

17.

Organizațiile de cercetare și diseminare a cunoștințelor („organizațiile de cercetare”) și infrastructurile de cercetare sunt beneficiari ai ajutoarelor de stat în cazul în care finanțarea publică a acestora îndeplinește toate condițiile prevăzute la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a AELS și cu cea a Curții de Justiție a Uniunii Europene, beneficiarul trebuie să îndeplinească criteriile necesare pentru a fi considerat întreprindere, dar aceasta nu depinde de statutul său juridic (organizație de drept public sau privat) sau de natura sa economică (cu sau fără scop lucrativ), ci mai degrabă de desfășurarea unei activități economice care constă în a oferi produse sau servicii pe o piață dată (17).

2.1.1.   Finanțarea publică a activităților neeconomice

| 18. | În cazul în care aceeași entitate exercită activități atât de natură economică, cât și neeconomică, finanțarea din fonduri publice a activităților neeconomice nu va intra sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE dacă cele două tipuri de activități și costurile, finanțarea și veniturile acestora pot fi separate în mod clar, astfel încât subvenționarea încrucișată a activității economice să fie evitată în mod eficace. Dovezile privind alocarea adecvată a costurilor, finanțării și veniturilor pot consta în situațiile financiare anuale ale entității respective. |
| --- | --- |

18.

În cazul în care aceeași entitate exercită activități atât de natură economică, cât și neeconomică, finanțarea din fonduri publice a activităților neeconomice nu va intra sub incidența articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE dacă cele două tipuri de activități și costurile, finanțarea și veniturile acestora pot fi separate în mod clar, astfel încât subvenționarea încrucișată a activității economice să fie evitată în mod eficace. Dovezile privind alocarea adecvată a costurilor, finanțării și veniturilor pot consta în situațiile financiare anuale ale entității respective.

| 19. | Autoritatea consideră că următoarele activități au, în general, un caracter neeconomic:






  (a) | activitățile de bază ale organizațiilor de cercetare și ale infrastructurilor de cercetare, în special:






  — | activitățile de formare în vederea sporirii și îmbunătățirii calificării resurselor umane. În conformitate cu jurisprudența (18) și practica decizională a autorității și a Comisiei (19) și astfel cum a explicat autoritatea în comunicările sale privind ajutoarele de stat (20), învățământul public organizat în cadrul sistemului național de învățământ, cu finanțare predominant sau integral publică și controlat de către stat, este considerat activitate neeconomică (21); |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Autoritatea consideră că următoarele activități au, în general, un caracter neeconomic:

(a)

activitățile de bază ale organizațiilor de cercetare și ale infrastructurilor de cercetare, în special:

—

activitățile de formare în vederea sporirii și îmbunătățirii calificării resurselor umane. În conformitate cu jurisprudența (18) și practica decizională a autorității și a Comisiei (19) și astfel cum a explicat autoritatea în comunicările sale privind ajutoarele de stat (20), învățământul public organizat în cadrul sistemului național de învățământ, cu finanțare predominant sau integral publică și controlat de către stat, este considerat activitate neeconomică (21);

| — | activități de C&D independente în vederea dobândirii unor cunoștințe mai vaste și a unei înțelegeri mai bune, inclusiv proiectele de colaborare în domeniul C&D în cadrul cărora organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare se angajează în colaborare efectivă (22); |
| --- | --- |

—

activități de C&D independente în vederea dobândirii unor cunoștințe mai vaste și a unei înțelegeri mai bune, inclusiv proiectele de colaborare în domeniul C&D în cadrul cărora organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare se angajează în colaborare efectivă (22);

| — | diseminarea la scară largă a rezultatelor cercetării, în mod neexclusiv și nediscriminatoriu, de exemplu prin predarea acestora, prin baze de date cu acces liber, prin publicații deschise sau prin programe informatice gratuite; |
| --- | --- |

—

diseminarea la scară largă a rezultatelor cercetării, în mod neexclusiv și nediscriminatoriu, de exemplu prin predarea acestora, prin baze de date cu acces liber, prin publicații deschise sau prin programe informatice gratuite;

| (b) | activitățile de transfer de cunoștințe, în cazul în care acestea sunt efectuate fie de organizația de cercetare sau de infrastructura de cercetare (inclusiv departamentele sau filialele acestora), fie în comun cu astfel de entități sau în numele acestora și în cazul în care toate profiturile din activitățile respective sunt reinvestite în activitățile de bază ale organizației de cercetare sau ale infrastructurii de cercetare. Caracterul neeconomic al activităților nu este afectat de atribuirea contractelor de prestare a unor servicii corespunzătoare către părți terțe prin intermediul unor licitații deschise. |
| --- | --- |

(b)

activitățile de transfer de cunoștințe, în cazul în care acestea sunt efectuate fie de organizația de cercetare sau de infrastructura de cercetare (inclusiv departamentele sau filialele acestora), fie în comun cu astfel de entități sau în numele acestora și în cazul în care toate profiturile din activitățile respective sunt reinvestite în activitățile de bază ale organizației de cercetare sau ale infrastructurii de cercetare. Caracterul neeconomic al activităților nu este afectat de atribuirea contractelor de prestare a unor servicii corespunzătoare către părți terțe prin intermediul unor licitații deschise.

| 20. | În cazul în care o organizație de cercetare sau o infrastructură de cercetare este utilizată atât pentru activități economice, cât și neeconomice, finanțarea publică face obiectul normelor privind ajutoarele de stat numai în măsura în care aceasta acoperă costurile legate de activitățile economice (23). În cazul în care organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare este utilizată aproape exclusiv pentru o activitate neeconomică, finanțarea acesteia poate ieși integral din domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat dacă utilizarea economică rămâne pur auxiliară, cu alte cuvinte corespunde unei activități care este legată direct de funcționarea organizației de cercetare sau a infrastructurii de cercetare și este necesară pentru aceasta sau care este legată intrinsec de utilizarea neeconomică principală a acesteia și care are un domeniu de aplicare limitat. În sensul prezentelor orientări, autoritatea va considera că așa stau lucrurile atunci când activitățile economice consumă exact aceiași factori (de exemplu, materiale, echipamente, forță de muncă și capital fix) ca și activitățile neeconomice, iar capacitatea alocată în fiecare an unor astfel de activități economice nu depășește 20 % din capacitatea anuală globală a entității respective. |
| --- | --- |

20.

În cazul în care o organizație de cercetare sau o infrastructură de cercetare este utilizată atât pentru activități economice, cât și neeconomice, finanțarea publică face obiectul normelor privind ajutoarele de stat numai în măsura în care aceasta acoperă costurile legate de activitățile economice (23). În cazul în care organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare este utilizată aproape exclusiv pentru o activitate neeconomică, finanțarea acesteia poate ieși integral din domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat dacă utilizarea economică rămâne pur auxiliară, cu alte cuvinte corespunde unei activități care este legată direct de funcționarea organizației de cercetare sau a infrastructurii de cercetare și este necesară pentru aceasta sau care este legată intrinsec de utilizarea neeconomică principală a acesteia și care are un domeniu de aplicare limitat. În sensul prezentelor orientări, autoritatea va considera că așa stau lucrurile atunci când activitățile economice consumă exact aceiași factori (de exemplu, materiale, echipamente, forță de muncă și capital fix) ca și activitățile neeconomice, iar capacitatea alocată în fiecare an unor astfel de activități economice nu depășește 20 % din capacitatea anuală globală a entității respective.

2.1.2.   Finanțarea publică a activităților economice

| 21. | Fără a aduce atingere punctului 20, în cazul în care organizațiile de cercetare sau infrastructurile de cercetare sunt utilizate pentru a desfășura activități economice, cum ar fi închirierea de echipamente sau de laboratoare către întreprinderi, furnizarea de servicii către întreprinderi sau desfășurarea de activități de cercetare contractuală, finanțarea publică a activităților economice respective va fi, în general, considerată ajutor de stat. |
| --- | --- |

21.

Fără a aduce atingere punctului 20, în cazul în care organizațiile de cercetare sau infrastructurile de cercetare sunt utilizate pentru a desfășura activități economice, cum ar fi închirierea de echipamente sau de laboratoare către întreprinderi, furnizarea de servicii către întreprinderi sau desfășurarea de activități de cercetare contractuală, finanțarea publică a activităților economice respective va fi, în general, considerată ajutor de stat.

| 22. | Cu toate acestea, autoritatea nu va considera organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare drept beneficiar de ajutor de stat dacă aceasta acționează ca un simplu intermediar pentru a transmite către destinatarii finali întreaga sumă provenită din finanțarea publică și orice avantaj dobândit printr-o astfel de finanțare. Acest lucru este valabil, în general, în cazul în care:






  (a) | atât finanțarea publică, cât și orice avantaj dobândit prin finanțarea respectivă sunt cuantificabile și demonstrabile și există un mecanism adecvat care asigură faptul că acestea sunt transmise în întregime către beneficiarii finali, de exemplu prin prețuri reduse; și |
| --- | --- | --- |

22.

Cu toate acestea, autoritatea nu va considera organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare drept beneficiar de ajutor de stat dacă aceasta acționează ca un simplu intermediar pentru a transmite către destinatarii finali întreaga sumă provenită din finanțarea publică și orice avantaj dobândit printr-o astfel de finanțare. Acest lucru este valabil, în general, în cazul în care:

(a)

atât finanțarea publică, cât și orice avantaj dobândit prin finanțarea respectivă sunt cuantificabile și demonstrabile și există un mecanism adecvat care asigură faptul că acestea sunt transmise în întregime către beneficiarii finali, de exemplu prin prețuri reduse; și

| (b) | nu este acordat niciun avantaj suplimentar intermediarului deoarece fie acesta este selectat printr-o licitație deschisă, fie finanțarea publică este disponibilă pentru toate entitățile care îndeplinesc condițiile obiective necesare, astfel încât clienții în calitate de destinatari finali au dreptul să cumpere servicii echivalente de la orice intermediar. |
| --- | --- |

(b)

nu este acordat niciun avantaj suplimentar intermediarului deoarece fie acesta este selectat printr-o licitație deschisă, fie finanțarea publică este disponibilă pentru toate entitățile care îndeplinesc condițiile obiective necesare, astfel încât clienții în calitate de destinatari finali au dreptul să cumpere servicii echivalente de la orice intermediar.

| 23. | În cazul în care sunt îndeplinite condițiile de la punctul 22, normele privind ajutorul de stat se aplică la nivelul beneficiarilor finali. |
| --- | --- |

23.

În cazul în care sunt îndeplinite condițiile de la punctul 22, normele privind ajutorul de stat se aplică la nivelul beneficiarilor finali.

2.2.   Ajutoarele de stat indirecte acordate întreprinderilor prin intermediul organizațiilor de cercetare și de diseminare a cunoștințelor și al infrastructurilor de cercetare finanțate din fonduri publice

| 24. | La întrebarea dacă și în ce condiții întreprinderile obțin un avantaj în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE în cazuri de cercetare contractuală sau servicii de cercetare furnizate de către o organizație de cercetare sau o infrastructură de cercetare, precum și în cazurile de colaborare cu o organizație de cercetare sau infrastructură de cercetare, trebuie să se răspundă în conformitate cu principiile generale care reglementează ajutorul de stat. În acest scop, poate fi necesar să se evalueze, în special, dacă se poate imputa statului comportamentul organizației de cercetare sau al infrastructurii de cercetare (24). |
| --- | --- |

24.

La întrebarea dacă și în ce condiții întreprinderile obțin un avantaj în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE în cazuri de cercetare contractuală sau servicii de cercetare furnizate de către o organizație de cercetare sau o infrastructură de cercetare, precum și în cazurile de colaborare cu o organizație de cercetare sau infrastructură de cercetare, trebuie să se răspundă în conformitate cu principiile generale care reglementează ajutorul de stat. În acest scop, poate fi necesar să se evalueze, în special, dacă se poate imputa statului comportamentul organizației de cercetare sau al infrastructurii de cercetare (24).

2.2.1.   Cercetarea în numele întreprinderilor (cercetarea contractuală sau serviciile de cercetare)

| 25. | În cazul în care o organizație de cercetare sau o infrastructură de cercetare este utilizată pentru a desfășura activități de cercetare contractuală sau pentru a presta un serviciu de cercetare către o întreprindere, care, de regulă, precizează clauzele și condițiile contractului, deține rezultatele activităților de cercetare și suportă riscul de eșec, niciun ajutor de stat nu va fi transferat, de regulă, întreprinderii dacă organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare primește o remunerație corespunzătoare pentru serviciile prestate, în special în cazul în care este îndeplinită una dintre următoarele condiții:






  (a) | organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare prestează serviciul de cercetare sau cercetarea contractuală la prețul pieței (25) sau |
| --- | --- | --- |

25.

În cazul în care o organizație de cercetare sau o infrastructură de cercetare este utilizată pentru a desfășura activități de cercetare contractuală sau pentru a presta un serviciu de cercetare către o întreprindere, care, de regulă, precizează clauzele și condițiile contractului, deține rezultatele activităților de cercetare și suportă riscul de eșec, niciun ajutor de stat nu va fi transferat, de regulă, întreprinderii dacă organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare primește o remunerație corespunzătoare pentru serviciile prestate, în special în cazul în care este îndeplinită una dintre următoarele condiții:

(a)

organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare prestează serviciul de cercetare sau cercetarea contractuală la prețul pieței (25) sau

| (b) | atunci când nu există un preț al pieței, organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare prestează serviciul de cercetare sau cercetarea contractuală la un preț care:






  — | reflectă costurile integrale ale serviciului și include în general o marjă stabilită în funcție de marjele aplicate în mod obișnuit de întreprinderi active în sectorul serviciului în cauză; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

atunci când nu există un preț al pieței, organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare prestează serviciul de cercetare sau cercetarea contractuală la un preț care:

—

reflectă costurile integrale ale serviciului și include în general o marjă stabilită în funcție de marjele aplicate în mod obișnuit de întreprinderi active în sectorul serviciului în cauză; sau

| — | este rezultatul unor negocieri pe baza principiului deplinei concurențe, în cadrul cărora organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare, în calitatea sa de prestator de servicii, negociază pentru a obține beneficiul economic maxim în momentul în care este încheiat contractul și își acoperă cel puțin costurile marginale. |
| --- | --- |

—

este rezultatul unor negocieri pe baza principiului deplinei concurențe, în cadrul cărora organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare, în calitatea sa de prestator de servicii, negociază pentru a obține beneficiul economic maxim în momentul în care este încheiat contractul și își acoperă cel puțin costurile marginale.

| 26. | În cazul în care organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare păstrează dreptul de proprietate sau drepturile de acces la drepturile de proprietate intelectuală („DPI”), valoarea de piață a acestora poate fi dedusă din prețul plătibil pentru serviciile în cauză. |
| --- | --- |

26.

În cazul în care organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare păstrează dreptul de proprietate sau drepturile de acces la drepturile de proprietate intelectuală („DPI”), valoarea de piață a acestora poate fi dedusă din prețul plătibil pentru serviciile în cauză.

2.2.2.   Colaborarea cu întreprinderile

| 27. | Se consideră că un proiect este desfășurat prin colaborare efectivă în cazul în care cel puțin două părți independente urmăresc un obiectiv comun pe baza diviziunii muncii și definesc împreună domeniul de aplicare al acestuia, participă la conceperea proiectului, contribuie la punerea sa în aplicare și împart riscurile financiare, tehnologice, științifice și de altă natură, precum și rezultatele acestuia. Una sau mai multe părți pot suporta costurile integrale ale proiectului și astfel celelalte părți nu mai suportă riscurile financiare asociate acestuia. Clauzele și condițiile unui proiect de colaborare, în special în ceea ce privește contribuția la costurile acestuia, împărțirea riscurilor și a rezultatelor, diseminarea rezultatelor, accesul la DPI și normele privind alocarea acestora trebuie să fie stabilite înainte de începerea proiectului (26). Cercetarea contractuală și prestarea de servicii de cercetare nu sunt considerate forme de colaborare. |
| --- | --- |

27.

Se consideră că un proiect este desfășurat prin colaborare efectivă în cazul în care cel puțin două părți independente urmăresc un obiectiv comun pe baza diviziunii muncii și definesc împreună domeniul de aplicare al acestuia, participă la conceperea proiectului, contribuie la punerea sa în aplicare și împart riscurile financiare, tehnologice, științifice și de altă natură, precum și rezultatele acestuia. Una sau mai multe părți pot suporta costurile integrale ale proiectului și astfel celelalte părți nu mai suportă riscurile financiare asociate acestuia. Clauzele și condițiile unui proiect de colaborare, în special în ceea ce privește contribuția la costurile acestuia, împărțirea riscurilor și a rezultatelor, diseminarea rezultatelor, accesul la DPI și normele privind alocarea acestora trebuie să fie stabilite înainte de începerea proiectului (26). Cercetarea contractuală și prestarea de servicii de cercetare nu sunt considerate forme de colaborare.

| 28. | În cazul în care proiectele de colaborare sunt realizate în comun de către întreprinderi și organizații de cercetare sau de către infrastructuri de cercetare, autoritatea consideră că nu se acordă ajutor de stat indirect întreprinderilor participante prin entitățile respective ca urmare a condițiilor favorabile ale colaborării dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții:






  (a) | întreprinderile participante suportă costurile integrale ale proiectului; sau |
| --- | --- | --- |

28.

În cazul în care proiectele de colaborare sunt realizate în comun de către întreprinderi și organizații de cercetare sau de către infrastructuri de cercetare, autoritatea consideră că nu se acordă ajutor de stat indirect întreprinderilor participante prin entitățile respective ca urmare a condițiilor favorabile ale colaborării dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții:

(a)

întreprinderile participante suportă costurile integrale ale proiectului; sau

| (b) | rezultatele colaborării care nu dau naștere unor DPI pot fi difuzate la scară largă și toate DPI care rezultă din activitățile organizațiilor de cercetare sau ale infrastructurilor de cercetare sunt alocate în totalitate entităților respective; sau |
| --- | --- |

(b)

rezultatele colaborării care nu dau naștere unor DPI pot fi difuzate la scară largă și toate DPI care rezultă din activitățile organizațiilor de cercetare sau ale infrastructurilor de cercetare sunt alocate în totalitate entităților respective; sau

| (c) | toate DPI care rezultă din proiect, precum și drepturile de acces aferente sunt repartizate între diverșii parteneri la colaborare astfel încât pachetele de lucru, contribuțiile și interesele acestora să fie reflectate în mod adecvat; sau |
| --- | --- |

(c)

toate DPI care rezultă din proiect, precum și drepturile de acces aferente sunt repartizate între diverșii parteneri la colaborare astfel încât pachetele de lucru, contribuțiile și interesele acestora să fie reflectate în mod adecvat; sau

| (d) | organizațiile de cercetare sau infrastructurile de cercetare primesc o compensație echivalentă cu prețul de piață pentru DPI care rezultă din propriile activități și care sunt atribuite întreprinderilor participante sau pentru DPI la care întreprinderilor participante li se alocă drepturi de acces. Valoarea absolută a oricărei contribuții, atât financiare, cât și nefinanciare, a întreprinderilor participante la costurile activităților organizațiilor de cercetare sau ale infrastructurilor de cercetare care au condus la DPI în cauză poate fi dedusă din compensația respectivă. |
| --- | --- |

(d)

organizațiile de cercetare sau infrastructurile de cercetare primesc o compensație echivalentă cu prețul de piață pentru DPI care rezultă din propriile activități și care sunt atribuite întreprinderilor participante sau pentru DPI la care întreprinderilor participante li se alocă drepturi de acces. Valoarea absolută a oricărei contribuții, atât financiare, cât și nefinanciare, a întreprinderilor participante la costurile activităților organizațiilor de cercetare sau ale infrastructurilor de cercetare care au condus la DPI în cauză poate fi dedusă din compensația respectivă.

| 29. | În sensul punctului 28 litera (d), autoritatea va considera compensația primită ca fiind echivalentă cu prețul pieței dacă aceasta permite organizațiilor de cercetare sau infrastructurilor de cercetare în cauză să se bucure integral de beneficiile economice ale drepturilor respective, în cazul în care este îndeplinită una dintre următoarele condiții:






  (a) | valoarea compensației a fost stabilită printr-o procedură de vânzare competitivă deschisă, transparentă și nediscriminatorie; sau |
| --- | --- | --- |

29.

În sensul punctului 28 litera (d), autoritatea va considera compensația primită ca fiind echivalentă cu prețul pieței dacă aceasta permite organizațiilor de cercetare sau infrastructurilor de cercetare în cauză să se bucure integral de beneficiile economice ale drepturilor respective, în cazul în care este îndeplinită una dintre următoarele condiții:

(a)

valoarea compensației a fost stabilită printr-o procedură de vânzare competitivă deschisă, transparentă și nediscriminatorie; sau

| (b) | evaluarea efectuată de un expert independent confirmă faptul că valoarea compensației este cel puțin egală cu prețul pieței; sau |
| --- | --- |

(b)

evaluarea efectuată de un expert independent confirmă faptul că valoarea compensației este cel puțin egală cu prețul pieței; sau

| (c) | organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare, în calitate de vânzător, poate demonstra că a negociat efectiv compensația, în condiții de concurență deplină, pentru a obține beneficiul economic maxim în momentul încheierii contractului, ținând cont și de obiectivele statutare; sau |
| --- | --- |

(c)

organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare, în calitate de vânzător, poate demonstra că a negociat efectiv compensația, în condiții de concurență deplină, pentru a obține beneficiul economic maxim în momentul încheierii contractului, ținând cont și de obiectivele statutare; sau

| (d) | în cazurile în care acordul de colaborare prevede dreptul de preemțiune al întreprinderii care colaborează în ceea ce privește DPI generate de organizațiile de cercetare sau infrastructurile de cercetare care colaborează, atunci când entitățile respective exercită dreptul reciproc de a solicita oferte mai avantajoase din punct de vedere economic de la terți, astfel încât întreprinderea care colaborează trebuie să își adapteze oferta în consecință. |
| --- | --- |

(d)

în cazurile în care acordul de colaborare prevede dreptul de preemțiune al întreprinderii care colaborează în ceea ce privește DPI generate de organizațiile de cercetare sau infrastructurile de cercetare care colaborează, atunci când entitățile respective exercită dreptul reciproc de a solicita oferte mai avantajoase din punct de vedere economic de la terți, astfel încât întreprinderea care colaborează trebuie să își adapteze oferta în consecință.

| 30. | Dacă niciuna dintre condițiile de la punctul 28 nu este îndeplinită, întreaga valoare a contribuției la proiect a organizațiilor de cercetare sau a infrastructurilor de cercetare va fi considerată drept avantaj în favoarea întreprinderilor care colaborează, căruia i se aplică normele privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

30.

Dacă niciuna dintre condițiile de la punctul 28 nu este îndeplinită, întreaga valoare a contribuției la proiect a organizațiilor de cercetare sau a infrastructurilor de cercetare va fi considerată drept avantaj în favoarea întreprinderilor care colaborează, căruia i se aplică normele privind ajutorul de stat.

2.3.   Achizițiile publice de servicii de cercetare și dezvoltare

| 31. | Achizitorii publici pot cumpăra servicii de cercetare și dezvoltare de la întreprinderi, atât prin proceduri de dezvoltare exclusivă, cât și prin proceduri de achiziție înainte de comercializare (27). |
| --- | --- |

31.

Achizitorii publici pot cumpăra servicii de cercetare și dezvoltare de la întreprinderi, atât prin proceduri de dezvoltare exclusivă, cât și prin proceduri de achiziție înainte de comercializare (27).

| 32. | Atât timp cât o procedură deschisă de achiziții publice se desfășoară în conformitate cu directivele aplicabile (28), autoritatea va considera, în general, că nu se acordă un ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE întreprinderii care furnizează serviciile în cauză (29). |
| --- | --- |

32.

Atât timp cât o procedură deschisă de achiziții publice se desfășoară în conformitate cu directivele aplicabile (28), autoritatea va considera, în general, că nu se acordă un ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE întreprinderii care furnizează serviciile în cauză (29).

| 33. | În toate celelalte cazuri, inclusiv în cazul achizițiilor înainte de comercializare, autoritatea va considera că întreprinderilor nu li se acordă ajutor de stat dacă prețul plătit pentru serviciile în cauză reflectă pe deplin valoarea de piață a beneficiilor primite de achizitorul public și riscurile preluate de prestatorii participanți, în special dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:






  (a) | procedura de selecție este deschisă, transparentă și nediscriminatorie și se bazează pe criterii obiective de selecție și de atribuire specificate înainte de procedura de licitație, |
| --- | --- | --- |

33.

În toate celelalte cazuri, inclusiv în cazul achizițiilor înainte de comercializare, autoritatea va considera că întreprinderilor nu li se acordă ajutor de stat dacă prețul plătit pentru serviciile în cauză reflectă pe deplin valoarea de piață a beneficiilor primite de achizitorul public și riscurile preluate de prestatorii participanți, în special dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

(a)

procedura de selecție este deschisă, transparentă și nediscriminatorie și se bazează pe criterii obiective de selecție și de atribuire specificate înainte de procedura de licitație,

| (b) | acordurile contractuale avute în vedere care descriu toate drepturile și obligațiile părților, inclusiv în ceea ce privește DPI, sunt puse la dispoziție tuturor ofertanților interesați înainte de procedura de licitație, |
| --- | --- |

(b)

acordurile contractuale avute în vedere care descriu toate drepturile și obligațiile părților, inclusiv în ceea ce privește DPI, sunt puse la dispoziție tuturor ofertanților interesați înainte de procedura de licitație,

| (c) | achiziția nu oferă niciunui prestator participant un tratament preferențial în ceea ce privește furnizarea volumelor comerciale ale produselor sau serviciilor finale către un achizitor public din statul AELS în cauză (30); și |
| --- | --- |

(c)

achiziția nu oferă niciunui prestator participant un tratament preferențial în ceea ce privește furnizarea volumelor comerciale ale produselor sau serviciilor finale către un achizitor public din statul AELS în cauză (30); și

| (d) | este îndeplinită una dintre următoarele condiții:






  — | toate rezultatele care nu dau naștere unor DPI pot fi diseminate la scară largă, de exemplu, prin publicare, predare sau contribuție la organismele de standardizare, într-un mod care să permită altor întreprinderi să le reproducă, și toate DPI sunt alocate integral achizitorului public; sau |
| --- | --- | --- |

(d)

este îndeplinită una dintre următoarele condiții:

—

toate rezultatele care nu dau naștere unor DPI pot fi diseminate la scară largă, de exemplu, prin publicare, predare sau contribuție la organismele de standardizare, într-un mod care să permită altor întreprinderi să le reproducă, și toate DPI sunt alocate integral achizitorului public; sau

| — | orice prestator de servicii căruia îi sunt alocate rezultatele care au dat naștere unor DPI este obligat să permită achizitorului public accesul nelimitat la rezultatele respective în mod gratuit și să acorde acces terților, de exemplu prin licențe neexclusive, în condițiile pieței. |
| --- | --- |

—

orice prestator de servicii căruia îi sunt alocate rezultatele care au dat naștere unor DPI este obligat să permită achizitorului public accesul nelimitat la rezultatele respective în mod gratuit și să acorde acces terților, de exemplu prin licențe neexclusive, în condițiile pieței.

| 34. | În cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la punctul 33, statele AELS se pot baza pe o evaluare individuală a clauzelor contractului dintre achizitorul public și întreprindere, fără a aduce atingere obligației generale de a notifica ajutoarele pentru C&D&I în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție. |
| --- | --- |

34.

În cazul în care nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute la punctul 33, statele AELS se pot baza pe o evaluare individuală a clauzelor contractului dintre achizitorul public și întreprindere, fără a aduce atingere obligației generale de a notifica ajutoarele pentru C&D&I în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.

3.   PRINCIPIILE COMUNE DE EVALUARE

| 35. | Pentru a evalua dacă o măsură de ajutor notificată poate fi considerată compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE, autoritatea analizează, în general, dacă măsura de ajutor este concepută astfel încât impactul său pozitiv asupra unui obiectiv de interes comun să fie mai mare decât posibilele sale efecte negative asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței. |
| --- | --- |

35.

Pentru a evalua dacă o măsură de ajutor notificată poate fi considerată compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE, autoritatea analizează, în general, dacă măsura de ajutor este concepută astfel încât impactul său pozitiv asupra unui obiectiv de interes comun să fie mai mare decât posibilele sale efecte negative asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței.

| 36. | Comunicarea Comisiei privind modernizarea ajutoarelor de stat din 8 mai 2012 a făcut apel la identificarea și definirea unor principii comune aplicabile evaluării compatibilității tuturor măsurilor de ajutor. Autoritatea admite principiile comune respective și va considera că o măsură de ajutor este compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE numai dacă aceasta îndeplinește toate criteriile următoare:
  (a)   
  contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit
  : o măsură de ajutor de stat trebuie să aibă un obiectiv de interes comun în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE (secțiunea 4.1);
  (b)   
  necesitatea intervenției statului
  : o măsură de ajutor de stat trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire substanțială pe care piața nu o poate asigura pe cont propriu, de exemplu prin remedierea unui eșec al pieței sau abordarea unei probleme legate de echitate sau coeziune (secțiunea 4.2);
  (c)   
  adecvarea măsurii de ajutor
  : măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument de politică adecvat pentru abordarea obiectivului de interes comun (secțiunea 4.3);
  (d)   
  efectul stimulativ
  : ajutorul trebuie să modifice comportamentul întreprinderii (întreprinderilor) în cauză astfel încât aceasta (acestea) să desfășoare o activitate suplimentară, pe care nu ar desfășura-o în lipsa ajutorului sau pe care ar desfășura-o în mod limitat sau diferit sau într-un alt loc (secțiunea 4.4);
  (e)   
  proporționalitatea ajutorului (menținerea ajutorului la un nivel minim)
  : valoarea și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru a determina realizarea investițiilor sau a activităților suplimentare din partea întreprinderii (întreprinderilor) în cauză (secțiunea 4.5);
  (f)   
  evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre părțile contractante
  : efectele negative ale ajutoarelor trebuie să fie suficient de limitate, astfel încât bilanțul general al măsurii să fie pozitiv (secțiunea 4.6);
  (g)   
  transparența ajutorului
  : statele AELS, autoritatea, operatorii economici și publicul trebuie să aibă acces cu ușurință la toate actele relevante și informațiile pertinente referitoare la ajutoarele acordate (secțiunea 4.7). |
| --- | --- |

36.

Comunicarea Comisiei privind modernizarea ajutoarelor de stat din 8 mai 2012 a făcut apel la identificarea și definirea unor principii comune aplicabile evaluării compatibilității tuturor măsurilor de ajutor. Autoritatea admite principiile comune respective și va considera că o măsură de ajutor este compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE numai dacă aceasta îndeplinește toate criteriile următoare:

(a)   
  contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit
  : o măsură de ajutor de stat trebuie să aibă un obiectiv de interes comun în conformitate cu articolul 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE (secțiunea 4.1);

(b)   
  necesitatea intervenției statului
  : o măsură de ajutor de stat trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire substanțială pe care piața nu o poate asigura pe cont propriu, de exemplu prin remedierea unui eșec al pieței sau abordarea unei probleme legate de echitate sau coeziune (secțiunea 4.2);

(c)   
  adecvarea măsurii de ajutor
  : măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument de politică adecvat pentru abordarea obiectivului de interes comun (secțiunea 4.3);

(d)   
  efectul stimulativ
  : ajutorul trebuie să modifice comportamentul întreprinderii (întreprinderilor) în cauză astfel încât aceasta (acestea) să desfășoare o activitate suplimentară, pe care nu ar desfășura-o în lipsa ajutorului sau pe care ar desfășura-o în mod limitat sau diferit sau într-un alt loc (secțiunea 4.4);

(e)   
  proporționalitatea ajutorului (menținerea ajutorului la un nivel minim)
  : valoarea și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru a determina realizarea investițiilor sau a activităților suplimentare din partea întreprinderii (întreprinderilor) în cauză (secțiunea 4.5);

(f)   
  evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre părțile contractante
  : efectele negative ale ajutoarelor trebuie să fie suficient de limitate, astfel încât bilanțul general al măsurii să fie pozitiv (secțiunea 4.6);

(g)   
  transparența ajutorului
  : statele AELS, autoritatea, operatorii economici și publicul trebuie să aibă acces cu ușurință la toate actele relevante și informațiile pertinente referitoare la ajutoarele acordate (secțiunea 4.7).

| 37. | Bilanțul general al anumitor categorii de scheme de ajutoare poate face ulterior obiectul unei cerințe de evaluare ex post, astfel cum este descrisă în secțiunea 5. În astfel de cazuri, autoritatea poate limita durata schemelor respective (de regulă, la patru ani sau mai puțin) cu posibilitatea de a renotifica ulterior prelungirea acestora. |
| --- | --- |

37.

Bilanțul general al anumitor categorii de scheme de ajutoare poate face ulterior obiectul unei cerințe de evaluare ex post, astfel cum este descrisă în secțiunea 5. În astfel de cazuri, autoritatea poate limita durata schemelor respective (de regulă, la patru ani sau mai puțin) cu posibilitatea de a renotifica ulterior prelungirea acestora.

| 38. | În cazul în care o măsură de ajutor de stat sau condițiile asociate acesteia (inclusiv metoda de finanțare, în cazul în care aceasta face parte integrantă din măsura respectivă) presupun o încălcare nedisociabilă a Acordului privind SEE, ajutorul în cauză nu poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE (31). |
| --- | --- |

38.

În cazul în care o măsură de ajutor de stat sau condițiile asociate acesteia (inclusiv metoda de finanțare, în cazul în care aceasta face parte integrantă din măsura respectivă) presupun o încălcare nedisociabilă a Acordului privind SEE, ajutorul în cauză nu poate fi declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE (31).

| 39. | La evaluarea compatibilității oricărui ajutor individual cu Acordul privind SEE, autoritatea va ține seama de toate procedurile privind încălcarea articolului 53 sau 54 din Acordul privind SEE care l-ar putea viza pe beneficiarul ajutorului și care ar putea fi relevante pentru evaluarea ajutorului în temeiul articolului 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE (32). |
| --- | --- |

39.

La evaluarea compatibilității oricărui ajutor individual cu Acordul privind SEE, autoritatea va ține seama de toate procedurile privind încălcarea articolului 53 sau 54 din Acordul privind SEE care l-ar putea viza pe beneficiarul ajutorului și care ar putea fi relevante pentru evaluarea ajutorului în temeiul articolului 61 alineatul (3) din Acordul privind SEE (32).

4.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR PENTRU C&D&I

| 40. | Ajutoarele de stat pentru C&D&I pot fi declarate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE dacă ele conduc, pe baza principiilor comune de evaluare stabilite în secțiunea 3, la sporirea activităților de C&D&I fără să afecteze condițiile schimburilor comerciale într-un mod care este contrar interesului comun. |
| --- | --- |

40.

Ajutoarele de stat pentru C&D&I pot fi declarate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în sensul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE dacă ele conduc, pe baza principiilor comune de evaluare stabilite în secțiunea 3, la sporirea activităților de C&D&I fără să afecteze condițiile schimburilor comerciale într-un mod care este contrar interesului comun.

| 41. | În prezenta secțiune, autoritatea clarifică modul în care va aplica principiile comune de evaluare respective și, după caz, stabilește condiții specifice pentru schemele de ajutoare și condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale care fac obiectul obligației de notificare (33). |
| --- | --- |

41.

În prezenta secțiune, autoritatea clarifică modul în care va aplica principiile comune de evaluare respective și, după caz, stabilește condiții specifice pentru schemele de ajutoare și condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale care fac obiectul obligației de notificare (33).

4.1.   Contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit

4.1.1.   Condiții generale

| 42. | Obiectivul general al ajutoarelor pentru C&D&I este promovarea C&D&I în SEE. În acest fel, ajutoarele pentru C&D&I ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor la care se referă Comisia în Strategia Europa 2020 de a asigura o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

42.

Obiectivul general al ajutoarelor pentru C&D&I este promovarea C&D&I în SEE. În acest fel, ajutoarele pentru C&D&I ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor la care se referă Comisia în Strategia Europa 2020 de a asigura o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

| 43. | Statele AELS care au în vedere acordarea de ajutoare de stat pentru C&D&I trebuie să definească cu precizie obiectivul urmărit și, în special, să explice modul în care măsura intenționează să promoveze C&D&I. |
| --- | --- |

43.

Statele AELS care au în vedere acordarea de ajutoare de stat pentru C&D&I trebuie să definească cu precizie obiectivul urmărit și, în special, să explice modul în care măsura intenționează să promoveze C&D&I.

| 44. | În ceea ce privește schemele de ajutoare care fac obiectul obligației de notificare („scheme de ajutoare care fac obiectul notificării”), autoritatea este în favoarea măsurilor de ajutor care fac parte integrantă dintr-un program sau plan de acțiune cuprinzător de stimulare a activităților de C&D&I sau a strategiilor de specializare inteligentă și care sunt sprijinite de evaluări riguroase ale unor măsuri de ajutor similare anterioare care demonstrează eficacitatea acestora. |
| --- | --- |

44.

În ceea ce privește schemele de ajutoare care fac obiectul obligației de notificare („scheme de ajutoare care fac obiectul notificării”), autoritatea este în favoarea măsurilor de ajutor care fac parte integrantă dintr-un program sau plan de acțiune cuprinzător de stimulare a activităților de C&D&I sau a strategiilor de specializare inteligentă și care sunt sprijinite de evaluări riguroase ale unor măsuri de ajutor similare anterioare care demonstrează eficacitatea acestora.

| 45. | În cazul ajutoarelor de stat care se acordă pentru proiecte sau activități finanțate de asemenea de unul dintre programele Uniunii care sunt încorporate în Acordul privind SEE (34), autoritatea va considera că a fost stabilită contribuția la un obiectiv bine definit de interes comun. |
| --- | --- |

45.

În cazul ajutoarelor de stat care se acordă pentru proiecte sau activități finanțate de asemenea de unul dintre programele Uniunii care sunt încorporate în Acordul privind SEE (34), autoritatea va considera că a fost stabilită contribuția la un obiectiv bine definit de interes comun.

4.1.2.   Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale

| 46. | Pentru a demonstra că ajutoarele individuale care fac obiectul obligației de notificare („ajutor individual care face obiectul notificării”) contribuie la sporirea activităților de C&D&I, statele AELS pot utiliza următorii indicatori, împreună cu alte elemente relevante de natură cantitativă sau calitativă:
  (a)   
  creșterea dimensiunii proiectului
  : creșterea costurilor totale ale proiectului (fără o scădere a cheltuielilor suportate de beneficiarul ajutorului în comparație cu situația în care nu se acordă ajutor); creșterea numărului de persoane implicate în activități de C&D&I;
  (b)   
  creșterea sferei sale de aplicare
  : creșterea numărului de prestații preconizate ale proiectului; creșterea nivelului de ambiție al proiectului, evidențiat printr-un număr mai mare de parteneri implicați, o mai mare probabilitate a unei descoperiri științifice sau tehnologice sau un risc mai ridicat de eșec (legat în principal de faptul că proiectul este pe termen lung și de incertitudinea rezultatelor acestuia);
  (c)   
  creșterea vitezei
  : finalizarea proiectului necesită mai puțin timp în comparație cu timpul necesar finalizării aceluiași proiect realizat fără ajutor;
  (d)   
  creșterea sumelor totale cheltuite
  : creșterea cheltuielilor totale cu C&D&I efectuate de către beneficiarul ajutorului, în termeni absoluți sau ca procent din cifra de afaceri; schimbări în bugetul angajat pentru proiect (fără o scădere corespunzătoare a bugetului alocat altor proiecte). |
| --- | --- |

46.

Pentru a demonstra că ajutoarele individuale care fac obiectul obligației de notificare („ajutor individual care face obiectul notificării”) contribuie la sporirea activităților de C&D&I, statele AELS pot utiliza următorii indicatori, împreună cu alte elemente relevante de natură cantitativă sau calitativă:

(a)   
  creșterea dimensiunii proiectului
  : creșterea costurilor totale ale proiectului (fără o scădere a cheltuielilor suportate de beneficiarul ajutorului în comparație cu situația în care nu se acordă ajutor); creșterea numărului de persoane implicate în activități de C&D&I;

(b)   
  creșterea sferei sale de aplicare
  : creșterea numărului de prestații preconizate ale proiectului; creșterea nivelului de ambiție al proiectului, evidențiat printr-un număr mai mare de parteneri implicați, o mai mare probabilitate a unei descoperiri științifice sau tehnologice sau un risc mai ridicat de eșec (legat în principal de faptul că proiectul este pe termen lung și de incertitudinea rezultatelor acestuia);

(c)   
  creșterea vitezei
  : finalizarea proiectului necesită mai puțin timp în comparație cu timpul necesar finalizării aceluiași proiect realizat fără ajutor;

(d)   
  creșterea sumelor totale cheltuite
  : creșterea cheltuielilor totale cu C&D&I efectuate de către beneficiarul ajutorului, în termeni absoluți sau ca procent din cifra de afaceri; schimbări în bugetul angajat pentru proiect (fără o scădere corespunzătoare a bugetului alocat altor proiecte).

| 47. | Pentru a concluziona că ajutorul contribuie la creșterea nivelului de C&D&I în SEE, autoritatea va lua în considerare nu numai creșterea netă a activităților de C&D&I desfășurate de întreprindere, ci și contribuția ajutorului la creșterea globală a cheltuielilor cu C&D&I în sectorul vizat, precum și la îmbunătățirea situației SEE în domeniul C&D&I în context internațional. Vor fi privite în mod favorabil măsurile de ajutor pentru care este avută în vedere o evaluare ex post disponibilă public a contribuției acestora la interesul comun. |
| --- | --- |

47.

Pentru a concluziona că ajutorul contribuie la creșterea nivelului de C&D&I în SEE, autoritatea va lua în considerare nu numai creșterea netă a activităților de C&D&I desfășurate de întreprindere, ci și contribuția ajutorului la creșterea globală a cheltuielilor cu C&D&I în sectorul vizat, precum și la îmbunătățirea situației SEE în domeniul C&D&I în context internațional. Vor fi privite în mod favorabil măsurile de ajutor pentru care este avută în vedere o evaluare ex post disponibilă public a contribuției acestora la interesul comun.

4.2.   Necesitatea intervenției statului

4.2.1.   Condiții generale

| 48. | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3, ajutorul de stat poate fi necesar pentru creșterea activităților de C&D&I în SEE în situația în care piața, pe cont propriu, nu reușește să producă un rezultat eficient. Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este eficace în ceea ce privește atingerea obiectivului de interes comun, este mai întâi necesar să se identifice problema care trebuie abordată. Ajutorul de stat ar trebui să fie orientat către situațiile în care acesta poate aduce o îmbunătățire substanțială pe care piața nu o poate realiza pe cont propriu. Statele AELS ar trebui să explice modul în care măsura de ajutor poate să contrabalanseze în mod eficace eșecul pieței asociat cu atingerea obiectivului de interes comun în lipsa ajutorului respectiv. |
| --- | --- |

48.

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3, ajutorul de stat poate fi necesar pentru creșterea activităților de C&D&I în SEE în situația în care piața, pe cont propriu, nu reușește să producă un rezultat eficient. Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este eficace în ceea ce privește atingerea obiectivului de interes comun, este mai întâi necesar să se identifice problema care trebuie abordată. Ajutorul de stat ar trebui să fie orientat către situațiile în care acesta poate aduce o îmbunătățire substanțială pe care piața nu o poate realiza pe cont propriu. Statele AELS ar trebui să explice modul în care măsura de ajutor poate să contrabalanseze în mod eficace eșecul pieței asociat cu atingerea obiectivului de interes comun în lipsa ajutorului respectiv.

| 49. | C&D&I se desfășoară sub forma unei serii de activități, care, de regulă, se realizează în amonte față de mai multe piețe de produse și exploatează capacitățile disponibile în materie de C&D&I pentru dezvoltarea, pe respectivele piețe ale produsului, a unor produse, servicii și procese noi sau îmbunătățite sau a unora complet noi, generând astfel creștere economică, contribuind la coeziunea teritorială și socială sau promovând interesele generale ale consumatorilor. Cu toate acestea, având în vedere capacitățile existente de C&D&I, eșecurile pieței pot împiedica piața să atingă volumul optim al producției și pot conduce la un rezultat ineficient, din următoarele motive:
  —   
  externalități pozitive/propagarea cunoștințelor
  : C&D&I generează adesea avantaje pentru societate sub forma unor efecte de propagare pozitive, de exemplu, propagarea cunoștințelor sau sporirea oportunităților pentru alți operatori economici de a dezvolta produse și servicii complementare. Cu toate acestea, lăsate la latitudinea pieței, unele proiecte ar putea avea o rată de rentabilitate insuficient de atrăgătoare din punctul de vedere al unui investitor privat, chiar dacă proiectele în cauză sunt utile societății, deoarece întreprinderile care urmăresc obținerea de profit nu își pot însuși în mod satisfăcător beneficiile acțiunilor lor atunci când hotărăsc volumul activităților de C&D&I pe care ar trebui să le desfășoare. Prin urmare, ajutorul de stat poate contribui la punerea în aplicare a proiectelor care au ca rezultat un avantaj economic și societal general și care altfel nu ar fi realizate.
  Cu toate acestea, nu toate beneficiile activităților de C&D&I sunt externalități, iar simpla prezență a externalităților nu înseamnă în mod automat că ajutorul de stat este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. În general, consumatorii sunt dispuși să plătească pentru a beneficia în mod direct de noi produse și servicii, iar întreprinderile își pot însuși beneficiile rezultate din investițiile făcute prin intermediul altor instrumente existente, cum ar fi DPI. Cu toate acestea, în anumite cazuri, astfel de mijloace sunt imperfecte și generează un eșec rezidual al pieței care poate fi corectat prin ajutoare de stat. De exemplu, așa cum se susține adesea în ceea ce privește cercetarea fundamentală, poate fi dificil să se împiedice accesul altor persoane la rezultatele unei anumite activități, care, prin urmare, ar putea avea un caracter de bun public. Pe de altă parte, cunoștințele mai specifice legate de producție pot fi adesea bine protejate, de exemplu, prin brevete, permițându-i inventatorului să beneficieze de un profit mai mare de pe urma invenției;
  —   
  informații imperfecte și asimetrice
  : activitățile de C&D&I se caracterizează printr-un grad ridicat de incertitudine. În anumite circumstanțe, din cauza informațiilor imperfecte și asimetrice, investitorii privați pot fi refractari față de finanțarea unor proiecte valoroase, iar personalul cu înaltă calificare ar putea să nu fie la curent cu posibilitățile de recrutare existente în întreprinderile inovatoare. Prin urmare, există riscul ca alocarea resurselor umane și financiare să nu fie adecvată și ca unele proiecte care pot fi valoroase pentru societate sau economie să nu fie realizate.
  În anumite cazuri, informațiile imperfecte și asimetrice pot, de asemenea, să împiedice accesul la finanțare. Cu toate acestea, informațiile imperfecte și prezența riscului nu justifică automat necesitatea unui ajutor de stat. Proiectele cu un grad de rentabilitate mai redus pentru investitorii privați care nu sunt finanțate pot foarte bine constitui o dovadă a eficienței pieței. În plus, riscul face parte din fiecare activitate economică și nu este un eșec al pieței în sine. Cu toate acestea, în contextul informațiilor asimetrice, riscul poate exacerba problemele de finanțare;
  —   
  probleme de coordonare și de rețea
  : capacitatea întreprinderilor de a-și coordona activitățile sau de a interacționa pentru a produce, astfel, C&D&I poate fi afectată din diferite motive, cum ar fi dificultățile de coordonare între un număr mare de colaboratori în cazul în care unii dintre aceștia au interese divergente, probleme în conceperea contractelor și dificultăți întâmpinate în coordonarea colaborării ca urmare, de exemplu, a schimbului de informații sensibile. |
| --- | --- |

49.

C&D&I se desfășoară sub forma unei serii de activități, care, de regulă, se realizează în amonte față de mai multe piețe de produse și exploatează capacitățile disponibile în materie de C&D&I pentru dezvoltarea, pe respectivele piețe ale produsului, a unor produse, servicii și procese noi sau îmbunătățite sau a unora complet noi, generând astfel creștere economică, contribuind la coeziunea teritorială și socială sau promovând interesele generale ale consumatorilor. Cu toate acestea, având în vedere capacitățile existente de C&D&I, eșecurile pieței pot împiedica piața să atingă volumul optim al producției și pot conduce la un rezultat ineficient, din următoarele motive:

—   
  externalități pozitive/propagarea cunoștințelor
  : C&D&I generează adesea avantaje pentru societate sub forma unor efecte de propagare pozitive, de exemplu, propagarea cunoștințelor sau sporirea oportunităților pentru alți operatori economici de a dezvolta produse și servicii complementare. Cu toate acestea, lăsate la latitudinea pieței, unele proiecte ar putea avea o rată de rentabilitate insuficient de atrăgătoare din punctul de vedere al unui investitor privat, chiar dacă proiectele în cauză sunt utile societății, deoarece întreprinderile care urmăresc obținerea de profit nu își pot însuși în mod satisfăcător beneficiile acțiunilor lor atunci când hotărăsc volumul activităților de C&D&I pe care ar trebui să le desfășoare. Prin urmare, ajutorul de stat poate contribui la punerea în aplicare a proiectelor care au ca rezultat un avantaj economic și societal general și care altfel nu ar fi realizate.

Cu toate acestea, nu toate beneficiile activităților de C&D&I sunt externalități, iar simpla prezență a externalităților nu înseamnă în mod automat că ajutorul de stat este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. În general, consumatorii sunt dispuși să plătească pentru a beneficia în mod direct de noi produse și servicii, iar întreprinderile își pot însuși beneficiile rezultate din investițiile făcute prin intermediul altor instrumente existente, cum ar fi DPI. Cu toate acestea, în anumite cazuri, astfel de mijloace sunt imperfecte și generează un eșec rezidual al pieței care poate fi corectat prin ajutoare de stat. De exemplu, așa cum se susține adesea în ceea ce privește cercetarea fundamentală, poate fi dificil să se împiedice accesul altor persoane la rezultatele unei anumite activități, care, prin urmare, ar putea avea un caracter de bun public. Pe de altă parte, cunoștințele mai specifice legate de producție pot fi adesea bine protejate, de exemplu, prin brevete, permițându-i inventatorului să beneficieze de un profit mai mare de pe urma invenției;

—   
  informații imperfecte și asimetrice
  : activitățile de C&D&I se caracterizează printr-un grad ridicat de incertitudine. În anumite circumstanțe, din cauza informațiilor imperfecte și asimetrice, investitorii privați pot fi refractari față de finanțarea unor proiecte valoroase, iar personalul cu înaltă calificare ar putea să nu fie la curent cu posibilitățile de recrutare existente în întreprinderile inovatoare. Prin urmare, există riscul ca alocarea resurselor umane și financiare să nu fie adecvată și ca unele proiecte care pot fi valoroase pentru societate sau economie să nu fie realizate.

În anumite cazuri, informațiile imperfecte și asimetrice pot, de asemenea, să împiedice accesul la finanțare. Cu toate acestea, informațiile imperfecte și prezența riscului nu justifică automat necesitatea unui ajutor de stat. Proiectele cu un grad de rentabilitate mai redus pentru investitorii privați care nu sunt finanțate pot foarte bine constitui o dovadă a eficienței pieței. În plus, riscul face parte din fiecare activitate economică și nu este un eșec al pieței în sine. Cu toate acestea, în contextul informațiilor asimetrice, riscul poate exacerba problemele de finanțare;

—   
  probleme de coordonare și de rețea
  : capacitatea întreprinderilor de a-și coordona activitățile sau de a interacționa pentru a produce, astfel, C&D&I poate fi afectată din diferite motive, cum ar fi dificultățile de coordonare între un număr mare de colaboratori în cazul în care unii dintre aceștia au interese divergente, probleme în conceperea contractelor și dificultăți întâmpinate în coordonarea colaborării ca urmare, de exemplu, a schimbului de informații sensibile.

4.2.2.   Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale

| 50. | Dacă anumite eșecuri ale pieței pot reprezenta obstacole în calea nivelului global de C&D&I în SEE, nu toate întreprinderile și sectoarele economiei sunt afectate de acestea în aceeași măsură. În consecință, în cazul ajutoarelor individuale care fac obiectul notificării, statele AELS ar trebui să furnizeze informații adecvate, precizând dacă ajutorul vizează un eșec general al pieței privind C&D&I în SEE sau un eșec specific al pieței privind, de exemplu, un anumit sector sau domeniu de activitate. |
| --- | --- |

50.

Dacă anumite eșecuri ale pieței pot reprezenta obstacole în calea nivelului global de C&D&I în SEE, nu toate întreprinderile și sectoarele economiei sunt afectate de acestea în aceeași măsură. În consecință, în cazul ajutoarelor individuale care fac obiectul notificării, statele AELS ar trebui să furnizeze informații adecvate, precizând dacă ajutorul vizează un eșec general al pieței privind C&D&I în SEE sau un eșec specific al pieței privind, de exemplu, un anumit sector sau domeniu de activitate.

| 51. | În funcție de eșecul specific al pieței care trebuie abordat, autoritatea va lua în considerare următoarele elemente:
  —   
  propagarea cunoștințelor
  : nivelul de diseminare a cunoștințelor avut în vedere; specificitatea cunoștințelor create; disponibilitatea protecției DPI; gradul de complementaritate cu alte produse și servicii;
  —   
  informațiile imperfecte și asimetrice
  : nivelul de risc și complexitatea activităților de C&D&I; nevoia de finanțare externă; caracteristicile beneficiarului ajutorului în ceea ce privește accesul la finanțare externă;
  —   
  problemele de coordonare
  : numărul de întreprinderi care colaborează; intensitatea colaborării; interese divergente între partenerii care colaborează; probleme de redactare a contractelor; probleme de coordonare a colaborării. |
| --- | --- |

51.

În funcție de eșecul specific al pieței care trebuie abordat, autoritatea va lua în considerare următoarele elemente:

—   
  propagarea cunoștințelor
  : nivelul de diseminare a cunoștințelor avut în vedere; specificitatea cunoștințelor create; disponibilitatea protecției DPI; gradul de complementaritate cu alte produse și servicii;

—   
  informațiile imperfecte și asimetrice
  : nivelul de risc și complexitatea activităților de C&D&I; nevoia de finanțare externă; caracteristicile beneficiarului ajutorului în ceea ce privește accesul la finanțare externă;

—   
  problemele de coordonare
  : numărul de întreprinderi care colaborează; intensitatea colaborării; interese divergente între partenerii care colaborează; probleme de redactare a contractelor; probleme de coordonare a colaborării.

| 52. | În analiza unui presupus eșec al pieței, autoritatea va lua în considerare, în mod special, eventualele comparații sectoriale disponibile și alte studii, care ar trebui furnizate de către statul AELS în cauză. |
| --- | --- |

52.

În analiza unui presupus eșec al pieței, autoritatea va lua în considerare, în mod special, eventualele comparații sectoriale disponibile și alte studii, care ar trebui furnizate de către statul AELS în cauză.

| 53. | Atunci când notifică ajutoare pentru investiții sau ajutoare de exploatare pentru clustere de inovare, statele AELS trebuie să furnizeze informații privind specializarea prevăzută sau așteptată a clusterului de inovare, potențialul regional existent și prezența clusterelor cu scopuri similare în SEE. |
| --- | --- |

53.

Atunci când notifică ajutoare pentru investiții sau ajutoare de exploatare pentru clustere de inovare, statele AELS trebuie să furnizeze informații privind specializarea prevăzută sau așteptată a clusterului de inovare, potențialul regional existent și prezența clusterelor cu scopuri similare în SEE.

| 54. | În cazul ajutoarelor de stat care se acordă pentru proiecte sau activități finanțate de asemenea de unul dintre programele Uniunii care sunt încorporate în Acordul privind SEE (35), autoritatea va considera că a fost stabilită necesitatea intervenției statului. |
| --- | --- |

54.

În cazul ajutoarelor de stat care se acordă pentru proiecte sau activități finanțate de asemenea de unul dintre programele Uniunii care sunt încorporate în Acordul privind SEE (35), autoritatea va considera că a fost stabilită necesitatea intervenției statului.

| 55. | Pe de altă parte, în cazurile în care ajutorul de stat este acordat pentru proiecte sau activități care, în ceea ce privește conținutul tehnologic, nivelul de risc și dimensiunea lor, sunt similare celor deja realizate în cadrul SEE în condițiile pieței, autoritatea va presupune, în principiu, că nu există un eșec al pieței și va solicita dovezi și justificări suplimentare privind necesitatea intervenției statului. |
| --- | --- |

55.

Pe de altă parte, în cazurile în care ajutorul de stat este acordat pentru proiecte sau activități care, în ceea ce privește conținutul tehnologic, nivelul de risc și dimensiunea lor, sunt similare celor deja realizate în cadrul SEE în condițiile pieței, autoritatea va presupune, în principiu, că nu există un eșec al pieței și va solicita dovezi și justificări suplimentare privind necesitatea intervenției statului.

4.3.   Adecvarea măsurii de ajutor

4.3.1.   Adecvarea în comparație cu instrumentele de politică alternative

| 56. | Ajutoarele de stat nu reprezintă singurul instrument de politică aflat la dispoziția statelor AELS în vederea promovării activităților de C&D&I. Este important să se țină seama de faptul că pot exista și alte instrumente, mai potrivite, cum ar fi măsuri la nivelul cererii care presupun reglementări, achiziții publice sau standardizare, precum și creșterea finanțării alocate cercetării și educației publice și măsuri fiscale generale. Adecvarea unui instrument de politică într-o anumită situație este legată în mod normal de natura problemei avute în vedere. De exemplu, reducerea barierelor de piață ar putea fi mai adecvată decât acordarea de ajutoare de stat pentru ca un nou intrat să facă față dificultăților în însușirea rezultatelor C&D&I. Sporirea investițiilor în educație poate fi mai adecvată pentru a rezolva deficitul de personal calificat decât acordarea de ajutoare de stat. |
| --- | --- |

56.

Ajutoarele de stat nu reprezintă singurul instrument de politică aflat la dispoziția statelor AELS în vederea promovării activităților de C&D&I. Este important să se țină seama de faptul că pot exista și alte instrumente, mai potrivite, cum ar fi măsuri la nivelul cererii care presupun reglementări, achiziții publice sau standardizare, precum și creșterea finanțării alocate cercetării și educației publice și măsuri fiscale generale. Adecvarea unui instrument de politică într-o anumită situație este legată în mod normal de natura problemei avute în vedere. De exemplu, reducerea barierelor de piață ar putea fi mai adecvată decât acordarea de ajutoare de stat pentru ca un nou intrat să facă față dificultăților în însușirea rezultatelor C&D&I. Sporirea investițiilor în educație poate fi mai adecvată pentru a rezolva deficitul de personal calificat decât acordarea de ajutoare de stat.

| 57. | Ajutorul pentru C&D&I poate fi autorizat ca o excepție de la interdicția generală privind ajutorul de stat, în cazul în care acesta este necesar pentru atingerea unui obiectiv de interes comun. Prin urmare, un element important în această privință este dacă și în ce măsură ajutorul pentru C&D&I poate fi considerat un instrument adecvat pentru a spori activitățile de C&D&I, având în vedere faptul că alte instrumente, care denaturează mai puțin, pot avea aceleași rezultate. |
| --- | --- |

57.

Ajutorul pentru C&D&I poate fi autorizat ca o excepție de la interdicția generală privind ajutorul de stat, în cazul în care acesta este necesar pentru atingerea unui obiectiv de interes comun. Prin urmare, un element important în această privință este dacă și în ce măsură ajutorul pentru C&D&I poate fi considerat un instrument adecvat pentru a spori activitățile de C&D&I, având în vedere faptul că alte instrumente, care denaturează mai puțin, pot avea aceleași rezultate.

| 58. | În cadrul analizei sale a compatibilității, autoritatea va ține seama, în mod deosebit, de orice evaluare a impactului măsurii propuse efectuată de către statul AELS în cauză. Se consideră că măsurile pentru care statele AELS au luat în considerare alte opțiuni de politică și în cazul cărora au fost stabilite și prezentate autorității avantajele utilizării unui instrument selectiv de tipul ajutorului de stat constituie un instrument adecvat. |
| --- | --- |

58.

În cadrul analizei sale a compatibilității, autoritatea va ține seama, în mod deosebit, de orice evaluare a impactului măsurii propuse efectuată de către statul AELS în cauză. Se consideră că măsurile pentru care statele AELS au luat în considerare alte opțiuni de politică și în cazul cărora au fost stabilite și prezentate autorității avantajele utilizării unui instrument selectiv de tipul ajutorului de stat constituie un instrument adecvat.

| 59. | În cazul ajutoarelor de stat care se acordă pentru proiecte sau activități finanțate de asemenea de unul dintre programele Uniunii care sunt încorporate în Acordul privind SEE (36), autoritatea va considera că a fost stabilită adecvarea măsurii de ajutor. |
| --- | --- |

59.

În cazul ajutoarelor de stat care se acordă pentru proiecte sau activități finanțate de asemenea de unul dintre programele Uniunii care sunt încorporate în Acordul privind SEE (36), autoritatea va considera că a fost stabilită adecvarea măsurii de ajutor.

4.3.2.   Adecvarea în comparație cu diferite instrumente de ajutor

| 60. | Ajutoarele de stat pentru C&D&I pot fi acordate în diferite forme. Prin urmare, statele AELS ar trebui să se asigure că ajutorul este acordat în forma în care este cel mai puțin probabil că va genera denaturări ale concurenței și ale comerțului. În acest sens, dacă ajutorul este acordat în forme care oferă un avantaj financiar direct (cum ar fi subvenții directe, scutiri sau reduceri de impozite sau de alte taxe obligatorii sau furnizarea de terenuri, produse sau servicii la prețuri avantajoase), statul AELS în cauză trebuie să includă o analiză a altor opțiuni și să explice de ce alte forme de ajutor cu un potențial mai redus de denaturare, cum ar fi avansurile rambursabile sau formele de ajutor bazate pe instrumente de creanță sau de capital (cum ar fi garanțiile de stat, achiziționarea de acțiuni sau furnizarea alternativă de titluri de creanță sau de capital în condiții avantajoase), sunt mai puțin adecvate. |
| --- | --- |

60.

Ajutoarele de stat pentru C&D&I pot fi acordate în diferite forme. Prin urmare, statele AELS ar trebui să se asigure că ajutorul este acordat în forma în care este cel mai puțin probabil că va genera denaturări ale concurenței și ale comerțului. În acest sens, dacă ajutorul este acordat în forme care oferă un avantaj financiar direct (cum ar fi subvenții directe, scutiri sau reduceri de impozite sau de alte taxe obligatorii sau furnizarea de terenuri, produse sau servicii la prețuri avantajoase), statul AELS în cauză trebuie să includă o analiză a altor opțiuni și să explice de ce alte forme de ajutor cu un potențial mai redus de denaturare, cum ar fi avansurile rambursabile sau formele de ajutor bazate pe instrumente de creanță sau de capital (cum ar fi garanțiile de stat, achiziționarea de acțiuni sau furnizarea alternativă de titluri de creanță sau de capital în condiții avantajoase), sunt mai puțin adecvate.

| 61. | La alegerea instrumentului de ajutor ar trebui să se țină seama de eșecul pieței pe care ajutorul urmărește să îl contracareze. De exemplu, în cazul în care eșecul pieței subiacent este o problemă de acces la finanțarea datoriei externe ca urmare a unor informații asimetrice, statele AELS ar trebui în mod normal să recurgă la ajutoare sub formă de sprijin pentru asigurarea lichidității, cum ar fi un împrumut sau o garanție, mai degrabă decât la o subvenție. În cazul în care este necesar, de asemenea, să se asigure întreprinderii un anumit grad de partajare a riscurilor, instrumentul de ajutor ales ar trebui să fie în mod normal avansul rambursabil. Mai precis, în cazul în care ajutorul este acordat sub altă formă decât cea de sprijin pentru asigurarea lichidității sau de avans rambursabil pentru activitățile care sunt apropiate de piață, statele AELS trebuie să justifice adecvarea instrumentului ales pentru contracararea eșecului specific al pieței în cauză. |
| --- | --- |

61.

La alegerea instrumentului de ajutor ar trebui să se țină seama de eșecul pieței pe care ajutorul urmărește să îl contracareze. De exemplu, în cazul în care eșecul pieței subiacent este o problemă de acces la finanțarea datoriei externe ca urmare a unor informații asimetrice, statele AELS ar trebui în mod normal să recurgă la ajutoare sub formă de sprijin pentru asigurarea lichidității, cum ar fi un împrumut sau o garanție, mai degrabă decât la o subvenție. În cazul în care este necesar, de asemenea, să se asigure întreprinderii un anumit grad de partajare a riscurilor, instrumentul de ajutor ales ar trebui să fie în mod normal avansul rambursabil. Mai precis, în cazul în care ajutorul este acordat sub altă formă decât cea de sprijin pentru asigurarea lichidității sau de avans rambursabil pentru activitățile care sunt apropiate de piață, statele AELS trebuie să justifice adecvarea instrumentului ales pentru contracararea eșecului specific al pieței în cauză.

4.4.   Efectul stimulativ

4.4.1.   Condiții generale

| 62. | Ajutoarele pentru C&D&I pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE doar dacă acestea au un efect stimulativ. Un efect stimulativ apare în cazul în care ajutorul schimbă comportamentul unei întreprinderi, determinând-o să se implice în activități suplimentare, pe care, în absența ajutorului, nu le-ar desfășura sau le-ar desfășura în mod limitat sau diferit. Cu toate acestea, ajutorul nu trebuie să subvenționeze costurile unei activități pe care o întreprindere le-ar fi suportat oricum și nu trebuie să compenseze riscul comercial normal al unei activități economice (37). |
| --- | --- |

62.

Ajutoarele pentru C&D&I pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE doar dacă acestea au un efect stimulativ. Un efect stimulativ apare în cazul în care ajutorul schimbă comportamentul unei întreprinderi, determinând-o să se implice în activități suplimentare, pe care, în absența ajutorului, nu le-ar desfășura sau le-ar desfășura în mod limitat sau diferit. Cu toate acestea, ajutorul nu trebuie să subvenționeze costurile unei activități pe care o întreprindere le-ar fi suportat oricum și nu trebuie să compenseze riscul comercial normal al unei activități economice (37).

| 63. | Autoritatea consideră că ajutorul nu prezintă un stimulent pentru beneficiar în cazul în care activitatea de C&D&I relevantă (38) a început deja înainte ca cererea de acordare a ajutorului să fie depusă de către beneficiar la autoritățile naționale (39). În cazul în care începutul lucrărilor are loc înainte ca cererea de ajutor să fie depusă de către beneficiar la autoritățile naționale, proiectul nu va fi eligibil pentru ajutor. |
| --- | --- |

63.

Autoritatea consideră că ajutorul nu prezintă un stimulent pentru beneficiar în cazul în care activitatea de C&D&I relevantă (38) a început deja înainte ca cererea de acordare a ajutorului să fie depusă de către beneficiar la autoritățile naționale (39). În cazul în care începutul lucrărilor are loc înainte ca cererea de ajutor să fie depusă de către beneficiar la autoritățile naționale, proiectul nu va fi eligibil pentru ajutor.

| 64. | Cererea de ajutor trebuie să includă cel puțin numele și dimensiunea solicitantului, o descriere a proiectului, inclusiv localizarea acestuia și datele începerii și finalizării, cuantumul sprijinului public necesar pentru realizarea proiectului, precum și o listă a costurilor eligibile. |
| --- | --- |

64.

Cererea de ajutor trebuie să includă cel puțin numele și dimensiunea solicitantului, o descriere a proiectului, inclusiv localizarea acestuia și datele începerii și finalizării, cuantumul sprijinului public necesar pentru realizarea proiectului, precum și o listă a costurilor eligibile.

| 65. | În cazul măsurilor fiscale care constituie ajutoare de stat, autoritatea poate considera, pe baza studiilor de evaluare (40) furnizate de statele AELS, că măsurile respective au un efect stimulativ prin faptul că încurajează un nivel mai mare al cheltuielilor pentru C&D&I efectuate de întreprinderi. |
| --- | --- |

65.

În cazul măsurilor fiscale care constituie ajutoare de stat, autoritatea poate considera, pe baza studiilor de evaluare (40) furnizate de statele AELS, că măsurile respective au un efect stimulativ prin faptul că încurajează un nivel mai mare al cheltuielilor pentru C&D&I efectuate de întreprinderi.

4.4.2.   Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale

| 66. | Pentru ajutoarele individuale care fac obiectul notificării, statele AELS trebuie să demonstreze autorității că ajutorul are un efect stimulativ și, prin urmare, acestea trebuie să furnizeze dovezi clare că ajutorul are un impact pozitiv asupra deciziei întreprinderii de a desfășura activități de C&D&I care nu ar fi putut fi realizate altfel. Pentru a permite autorității să efectueze o evaluare cuprinzătoare a măsurii de ajutor în cauză, statul AELS respectiv trebuie să furnizeze nu numai informații privind proiectul care beneficiază de ajutor, ci și, în măsura în care este posibil, o descriere exhaustivă a ceea ce s-ar fi întâmplat sau ar fi fost în mod rezonabil de așteptat să se întâmple în absența ajutorului, cu alte cuvinte, scenariul contrafactual. Scenariul contrafactual poate consta în absența unui proiect alternativ sau într-un proiect alternativ clar definit și suficient de previzibil avut în vedere de beneficiar în cadrul procesului său intern de luare a deciziilor și poate să aibă legătură cu un proiect alternativ care se desfășoară integral sau parțial în afara SEE. |
| --- | --- |

66.

Pentru ajutoarele individuale care fac obiectul notificării, statele AELS trebuie să demonstreze autorității că ajutorul are un efect stimulativ și, prin urmare, acestea trebuie să furnizeze dovezi clare că ajutorul are un impact pozitiv asupra deciziei întreprinderii de a desfășura activități de C&D&I care nu ar fi putut fi realizate altfel. Pentru a permite autorității să efectueze o evaluare cuprinzătoare a măsurii de ajutor în cauză, statul AELS respectiv trebuie să furnizeze nu numai informații privind proiectul care beneficiază de ajutor, ci și, în măsura în care este posibil, o descriere exhaustivă a ceea ce s-ar fi întâmplat sau ar fi fost în mod rezonabil de așteptat să se întâmple în absența ajutorului, cu alte cuvinte, scenariul contrafactual. Scenariul contrafactual poate consta în absența unui proiect alternativ sau într-un proiect alternativ clar definit și suficient de previzibil avut în vedere de beneficiar în cadrul procesului său intern de luare a deciziilor și poate să aibă legătură cu un proiect alternativ care se desfășoară integral sau parțial în afara SEE.

| 67. | În analiza sa, autoritatea va lua în considerare următoarele elemente:
  —   
  specificarea schimbării intenționate
  : trebuie să se specifice clar schimbarea de comportament așteptată în urma ajutorului de stat, cu alte cuvinte dacă este declanșat un proiect nou sau dacă este îmbunătățită mărimea, domeniul de aplicare sau viteza unui proiect;
  —   
  analiza contrafactuală
  : schimbarea de comportament trebuie să fie identificată comparând care ar fi rezultatele așteptate și nivelul activității vizate cu și fără ajutor. Diferența dintre cele două scenarii arată impactul măsurii de ajutor și efectul stimulativ al acesteia;
  —   
  nivelul de profitabilitate
  : în cazul în care desfășurarea unui proiect nu ar fi rentabilă în sine pentru o întreprindere, însă ar genera beneficii importante pentru societate, este mai probabil ca ajutorul să aibă un efect stimulativ;
  —   
  valoarea investiției și programarea fluxurilor de numerar
  : o investiție inițială mare, un nivel scăzut al fluxurilor de numerar disponibile și faptul că o parte semnificativă a fluxului de lichidități este de așteptat să apară în viitorul foarte îndepărtat sau într-un mod foarte incert vor fi considerate elemente pozitive în evaluarea efectului stimulativ;
  —   
  nivelul de risc implicat
  : evaluarea riscurilor va lua în considerare, în special, caracterul ireversibil al investiției, probabilitatea eșecului comercial, riscul ca proiectul să fie mai puțin productiv decât s-a preconizat, riscul ca proiectul să submineze alte activități ale beneficiarului ajutorului și riscul ca viabilitatea financiară a proiectului să fie subminată de costurile acestuia. |
| --- | --- |

67.

În analiza sa, autoritatea va lua în considerare următoarele elemente:

—   
  specificarea schimbării intenționate
  : trebuie să se specifice clar schimbarea de comportament așteptată în urma ajutorului de stat, cu alte cuvinte dacă este declanșat un proiect nou sau dacă este îmbunătățită mărimea, domeniul de aplicare sau viteza unui proiect;

—   
  analiza contrafactuală
  : schimbarea de comportament trebuie să fie identificată comparând care ar fi rezultatele așteptate și nivelul activității vizate cu și fără ajutor. Diferența dintre cele două scenarii arată impactul măsurii de ajutor și efectul stimulativ al acesteia;

—   
  nivelul de profitabilitate
  : în cazul în care desfășurarea unui proiect nu ar fi rentabilă în sine pentru o întreprindere, însă ar genera beneficii importante pentru societate, este mai probabil ca ajutorul să aibă un efect stimulativ;

—   
  valoarea investiției și programarea fluxurilor de numerar
  : o investiție inițială mare, un nivel scăzut al fluxurilor de numerar disponibile și faptul că o parte semnificativă a fluxului de lichidități este de așteptat să apară în viitorul foarte îndepărtat sau într-un mod foarte incert vor fi considerate elemente pozitive în evaluarea efectului stimulativ;

—   
  nivelul de risc implicat
  : evaluarea riscurilor va lua în considerare, în special, caracterul ireversibil al investiției, probabilitatea eșecului comercial, riscul ca proiectul să fie mai puțin productiv decât s-a preconizat, riscul ca proiectul să submineze alte activități ale beneficiarului ajutorului și riscul ca viabilitatea financiară a proiectului să fie subminată de costurile acestuia.

| 68. | Statele AELS sunt invitate, în special, să se bazeze pe documente emise de conducerea întreprinderii, pe evaluări ale riscurilor, pe rapoarte financiare, pe planuri interne de afaceri, pe avize ale experților și pe alte studii referitoare la proiectul în cauză. Documentele care conțin informații referitoare la previziuni ale cererii, previziuni ale costurilor, previziuni financiare, documentele care sunt prezentate unui comitet pentru investiții și care descriu în detaliu diferite scenarii de investiții sau documentele furnizate instituțiilor financiare ar putea ajuta statele AELS să demonstreze efectul stimulativ. |
| --- | --- |

68.

Statele AELS sunt invitate, în special, să se bazeze pe documente emise de conducerea întreprinderii, pe evaluări ale riscurilor, pe rapoarte financiare, pe planuri interne de afaceri, pe avize ale experților și pe alte studii referitoare la proiectul în cauză. Documentele care conțin informații referitoare la previziuni ale cererii, previziuni ale costurilor, previziuni financiare, documentele care sunt prezentate unui comitet pentru investiții și care descriu în detaliu diferite scenarii de investiții sau documentele furnizate instituțiilor financiare ar putea ajuta statele AELS să demonstreze efectul stimulativ.

| 69. | Pentru a se asigura că efectul stimulativ este stabilit în mod obiectiv, autoritatea poate să compare, în evaluarea sa, date specifice întreprinderii cu date referitoare la sectorul în care își desfășoară activitatea beneficiarul ajutorului. Mai precis, statele AELS ar trebui, atunci când este posibil, să furnizeze date specifice sectorului de activitate care să demonstreze că scenariul contrafactual al întreprinderii beneficiare, nivelul de profitabilitate necesar și fluxurile de numerar preconizate ale acesteia sunt rezonabile. |
| --- | --- |

69.

Pentru a se asigura că efectul stimulativ este stabilit în mod obiectiv, autoritatea poate să compare, în evaluarea sa, date specifice întreprinderii cu date referitoare la sectorul în care își desfășoară activitatea beneficiarul ajutorului. Mai precis, statele AELS ar trebui, atunci când este posibil, să furnizeze date specifice sectorului de activitate care să demonstreze că scenariul contrafactual al întreprinderii beneficiare, nivelul de profitabilitate necesar și fluxurile de numerar preconizate ale acesteia sunt rezonabile.

| 70. | În acest context, nivelul profitabilității poate fi evaluat cu ajutorul unor metodologii care sunt în mod vădit utilizate de către întreprinderea beneficiară sau care sunt aplicate în mod curent în sectorul respectiv de activitate și care pot include metode de evaluare a valorii actualizate nete a proiectului (VAN) (41), a ratei interne de rentabilitate (RIR) (42) sau a randamentului mediu al capitalului investit (ROCE). |
| --- | --- |

70.

În acest context, nivelul profitabilității poate fi evaluat cu ajutorul unor metodologii care sunt în mod vădit utilizate de către întreprinderea beneficiară sau care sunt aplicate în mod curent în sectorul respectiv de activitate și care pot include metode de evaluare a valorii actualizate nete a proiectului (VAN) (41), a ratei interne de rentabilitate (RIR) (42) sau a randamentului mediu al capitalului investit (ROCE).

| 71. | În cazul în care ajutorul nu schimbă comportamentul beneficiarului prin stimularea unor activități suplimentare de C&D&I, acesta nu are efecte pozitive în ceea ce privește promovarea C&D&I în SEE. Prin urmare, ajutorul nu va fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în cazul în care reiese că aceleași activități ar putea fi și ar fi desfășurate inclusiv în absența ajutorului. |
| --- | --- |

71.

În cazul în care ajutorul nu schimbă comportamentul beneficiarului prin stimularea unor activități suplimentare de C&D&I, acesta nu are efecte pozitive în ceea ce privește promovarea C&D&I în SEE. Prin urmare, ajutorul nu va fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în cazul în care reiese că aceleași activități ar putea fi și ar fi desfășurate inclusiv în absența ajutorului.

4.5.   Proporționalitatea ajutorului

4.5.1.   Condiții generale

| 72. | Pentru ca un ajutor pentru C&D&I să fie considerat proporțional, valoarea acestuia trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru desfășurarea activității care beneficiază de ajutor. |
| --- | --- |

72.

Pentru ca un ajutor pentru C&D&I să fie considerat proporțional, valoarea acestuia trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru desfășurarea activității care beneficiază de ajutor.

4.5.1.1.   Intensitățile maxime ale ajutorului

| 73. | Pentru a se asigura că nivelul ajutorului este proporțional cu eșecurile pieței pe care intenționează să le contracareze, ajutorul trebuie să fie determinat în raport cu o serie predefinită de costuri eligibile și să se limiteze la o anumită proporție din costurile eligibile respective (intensitatea ajutorului). Intensitatea ajutorului trebuie să fie stabilită pentru fiecare beneficiar al ajutorului, inclusiv în cadrul unui proiect de colaborare. |
| --- | --- |

73.

Pentru a se asigura că nivelul ajutorului este proporțional cu eșecurile pieței pe care intenționează să le contracareze, ajutorul trebuie să fie determinat în raport cu o serie predefinită de costuri eligibile și să se limiteze la o anumită proporție din costurile eligibile respective (intensitatea ajutorului). Intensitatea ajutorului trebuie să fie stabilită pentru fiecare beneficiar al ajutorului, inclusiv în cadrul unui proiect de colaborare.

| 74. | Pentru a asigura previzibilitatea și condiții de concurență echitabile, autoritatea aplică intensități maxime ale ajutorului pentru ajutoarele pentru C&D&I, care sunt stabilite pe baza a trei criterii: (i) gradul de apropiere a ajutorului de piață, ca indicator de aproximare pentru efectele negative preconizate și necesitatea acordării acestuia, luând în considerare potențialele venituri mai mari care pot fi așteptate din activitățile care beneficiază de ajutor; (ii) dimensiunea beneficiarului, ca indicator de aproximare pentru dificultățile mai acute cu care se confruntă în general întreprinderile mai mici pentru a finanța un proiect riscant; și (iii) caracterul acut al eșecului pieței, cum ar fi externalitățile așteptate în ceea ce privește diseminarea cunoștințelor. Prin urmare, intensitatea ajutoarelor ar trebui să fie, în general, mai scăzută pentru activitățile legate de dezvoltare și inovare decât pentru activitățile de cercetare. |
| --- | --- |

74.

Pentru a asigura previzibilitatea și condiții de concurență echitabile, autoritatea aplică intensități maxime ale ajutorului pentru ajutoarele pentru C&D&I, care sunt stabilite pe baza a trei criterii: (i) gradul de apropiere a ajutorului de piață, ca indicator de aproximare pentru efectele negative preconizate și necesitatea acordării acestuia, luând în considerare potențialele venituri mai mari care pot fi așteptate din activitățile care beneficiază de ajutor; (ii) dimensiunea beneficiarului, ca indicator de aproximare pentru dificultățile mai acute cu care se confruntă în general întreprinderile mai mici pentru a finanța un proiect riscant; și (iii) caracterul acut al eșecului pieței, cum ar fi externalitățile așteptate în ceea ce privește diseminarea cunoștințelor. Prin urmare, intensitatea ajutoarelor ar trebui să fie, în general, mai scăzută pentru activitățile legate de dezvoltare și inovare decât pentru activitățile de cercetare.

| 75. | Costurile eligibile pentru fiecare măsură de ajutor menționată în prezentele orientări sunt prevăzute în anexa I. În cazul în care un proiect de C&D cuprinde sarcini diferite, fiecare sarcină eligibilă trebuie să se înscrie în categoriile de cercetare fundamentală, cercetare industrială sau dezvoltare experimentală (43). La clasificarea diferitelor activități în funcție de categoria relevantă, autoritatea va utiliza ca punct de referință propria sa practică, precum și exemplele și explicațiile specifice prezentate în Manualul Frascati al OCDE (44). |
| --- | --- |

75.

Costurile eligibile pentru fiecare măsură de ajutor menționată în prezentele orientări sunt prevăzute în anexa I. În cazul în care un proiect de C&D cuprinde sarcini diferite, fiecare sarcină eligibilă trebuie să se înscrie în categoriile de cercetare fundamentală, cercetare industrială sau dezvoltare experimentală (43). La clasificarea diferitelor activități în funcție de categoria relevantă, autoritatea va utiliza ca punct de referință propria sa practică, precum și exemplele și explicațiile specifice prezentate în Manualul Frascati al OCDE (44).

| 76. | Intensitățile maxime ale ajutorului aplicabile, în general, tuturor măsurilor eligibile de C&D&I sunt prevăzute în anexa II (45). |
| --- | --- |

76.

Intensitățile maxime ale ajutorului aplicabile, în general, tuturor măsurilor eligibile de C&D&I sunt prevăzute în anexa II (45).

| 77. | În cazul ajutorului de stat pentru un proiect realizat în colaborare de organizații de cercetare și întreprinderi, combinația de sprijin public direct și, atunci când acestea constituie ajutor, de contribuții ale organizațiilor de cercetare la același proiect nu poate depăși intensitățile ajutorului aplicabile pentru fiecare întreprindere beneficiară. |
| --- | --- |

77.

În cazul ajutorului de stat pentru un proiect realizat în colaborare de organizații de cercetare și întreprinderi, combinația de sprijin public direct și, atunci când acestea constituie ajutor, de contribuții ale organizațiilor de cercetare la același proiect nu poate depăși intensitățile ajutorului aplicabile pentru fiecare întreprindere beneficiară.

4.5.1.2   Avansurile rambursabile

| 78. | În cazul în care un stat AELS acordă un avans rambursabil care poate fi considerat ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, se aplică regulile stabilite în prezenta secțiune. |
| --- | --- |

78.

În cazul în care un stat AELS acordă un avans rambursabil care poate fi considerat ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE, se aplică regulile stabilite în prezenta secțiune.

| 79. | În cazul în care un stat AELS poate demonstra, pe baza unei metodologii valabile bazate pe date suficiente și verificabile, că este posibil să se calculeze echivalentul subvenție brută al unui avans rambursabil, acesta poate notifica o schemă de ajutoare și metodologia utilizată autorității. În cazul în care autoritatea acceptă metodologia și consideră că schema este compatibilă, ajutorul poate fi acordat pe baza echivalentului subvenție brută al avansului rambursabil, în limita intensităților ajutorului prevăzute în anexa II. |
| --- | --- |

79.

În cazul în care un stat AELS poate demonstra, pe baza unei metodologii valabile bazate pe date suficiente și verificabile, că este posibil să se calculeze echivalentul subvenție brută al unui avans rambursabil, acesta poate notifica o schemă de ajutoare și metodologia utilizată autorității. În cazul în care autoritatea acceptă metodologia și consideră că schema este compatibilă, ajutorul poate fi acordat pe baza echivalentului subvenție brută al avansului rambursabil, în limita intensităților ajutorului prevăzute în anexa II.

| 80. | În toate celelalte cazuri, avansul rambursabil este exprimat ca procent din costurile eligibile și poate depăși intensitățile maxime ale ajutorului cu 10 puncte procentuale în următoarele condiții:






  (a) | în cazul unui rezultat pozitiv, măsura trebuie să prevadă că avansul urmează să fie rambursat cu o rată a dobânzii cel puțin egală cu rata de scont care rezultă din aplicarea metodei autorității de stabilire a ratelor de referință și de scont (46); |
| --- | --- | --- |

80.

În toate celelalte cazuri, avansul rambursabil este exprimat ca procent din costurile eligibile și poate depăși intensitățile maxime ale ajutorului cu 10 puncte procentuale în următoarele condiții:

(a)

în cazul unui rezultat pozitiv, măsura trebuie să prevadă că avansul urmează să fie rambursat cu o rată a dobânzii cel puțin egală cu rata de scont care rezultă din aplicarea metodei autorității de stabilire a ratelor de referință și de scont (46);

| (b) | în cazul unui succes care depășește rezultatul definit ca pozitiv, statul AELS în cauză ar trebui să solicite plăți suplimentare pe lângă rambursarea avansului, inclusiv dobânda în conformitate cu rata de scont aplicabilă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui succes care depășește rezultatul definit ca pozitiv, statul AELS în cauză ar trebui să solicite plăți suplimentare pe lângă rambursarea avansului, inclusiv dobânda în conformitate cu rata de scont aplicabilă;

| (c) | în cazul în care proiectul eșuează, nu este obligatoriu ca avansul să fie rambursat integral. În cazul unui succes parțial, rambursarea ar trebui să fie proporțională cu gradul de succes atins. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care proiectul eșuează, nu este obligatoriu ca avansul să fie rambursat integral. În cazul unui succes parțial, rambursarea ar trebui să fie proporțională cu gradul de succes atins.

| 81. | Pentru a fi evaluată de autoritate, măsura trebuie să includă dispoziții detaliate privind rambursarea în caz de succes, care să definească în mod clar ce rezultate vor fi considerate pozitive, pe baza unor ipoteze rezonabile și prudente. |
| --- | --- |

81.

Pentru a fi evaluată de autoritate, măsura trebuie să includă dispoziții detaliate privind rambursarea în caz de succes, care să definească în mod clar ce rezultate vor fi considerate pozitive, pe baza unor ipoteze rezonabile și prudente.

4.5.1.3   Măsurile fiscale

| 82. | În cazul măsurilor fiscale care constituie ajutoare de stat, intensitatea ajutorului poate fi calculată fie pe baza unor proiecte individuale, fie, la nivel de întreprindere, ca raport între scutirea fiscală globală și suma tuturor costurilor eligibile cu C&D&I suportate pe parcursul unei perioade de timp care nu depășește trei ani fiscali consecutivi. În acest din urmă caz, măsura fiscală se poate aplica fără deosebire tuturor activităților eligibile, dar nu poate depăși intensitatea aplicabilă a ajutorului pentru dezvoltare experimentală (47). |
| --- | --- |

82.

În cazul măsurilor fiscale care constituie ajutoare de stat, intensitatea ajutorului poate fi calculată fie pe baza unor proiecte individuale, fie, la nivel de întreprindere, ca raport între scutirea fiscală globală și suma tuturor costurilor eligibile cu C&D&I suportate pe parcursul unei perioade de timp care nu depășește trei ani fiscali consecutivi. În acest din urmă caz, măsura fiscală se poate aplica fără deosebire tuturor activităților eligibile, dar nu poate depăși intensitatea aplicabilă a ajutorului pentru dezvoltare experimentală (47).

4.5.1.4   Cumulul de ajutoare

| 83. | Ajutoarele pot fi acordate simultan în cadrul mai multor scheme de ajutoare sau cumulate cu ajutoare ad-hoc, cu condiția ca suma totală a ajutoarelor de stat pentru o activitate sau un proiect să nu depășească plafoanele de ajutor prevăzute de prezentele orientări. Astfel cum se reamintește la punctul 9, finanțarea gestionată centralizat de instituții, agenții, întreprinderi comune sau alte organisme ale Uniunii Europene, care nu se află, direct sau indirect, sub controlul statelor AELS nu constituie ajutor de stat și nu ar trebui să fie luată în considerare. Cu toate acestea, în cazul în care o astfel de finanțare este combinată cu ajutoare de stat, suma totală a finanțării publice acordate în legătură cu aceleași costuri eligibile nu poate depăși rata cea mai favorabilă de finanțare stabilită în normele aplicabile din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

83.

Ajutoarele pot fi acordate simultan în cadrul mai multor scheme de ajutoare sau cumulate cu ajutoare ad-hoc, cu condiția ca suma totală a ajutoarelor de stat pentru o activitate sau un proiect să nu depășească plafoanele de ajutor prevăzute de prezentele orientări. Astfel cum se reamintește la punctul 9, finanțarea gestionată centralizat de instituții, agenții, întreprinderi comune sau alte organisme ale Uniunii Europene, care nu se află, direct sau indirect, sub controlul statelor AELS nu constituie ajutor de stat și nu ar trebui să fie luată în considerare. Cu toate acestea, în cazul în care o astfel de finanțare este combinată cu ajutoare de stat, suma totală a finanțării publice acordate în legătură cu aceleași costuri eligibile nu poate depăși rata cea mai favorabilă de finanțare stabilită în normele aplicabile din Acordul privind SEE.

| 84. | În cazul în care cheltuielile eligibile pentru ajutoarele pentru C&D&I sunt potențial eligibile, parțial sau integral, și pentru ajutoare acordate în alte scopuri, partea suprapusă va face obiectul celui mai favorabil plafon din cadrul oricăreia dintre normele relevante. |
| --- | --- |

84.

În cazul în care cheltuielile eligibile pentru ajutoarele pentru C&D&I sunt potențial eligibile, parțial sau integral, și pentru ajutoare acordate în alte scopuri, partea suprapusă va face obiectul celui mai favorabil plafon din cadrul oricăreia dintre normele relevante.

| 85. | Ajutoarele pentru C&D&I nu pot fi cumulate cu sprijinul de minimis pentru aceleași costuri eligibile dacă acest lucru ar conduce la o intensitate a ajutorului care ar depăși intensitățile stabilite în prezentele orientări. |
| --- | --- |

85.

Ajutoarele pentru C&D&I nu pot fi cumulate cu sprijinul de minimis pentru aceleași costuri eligibile dacă acest lucru ar conduce la o intensitate a ajutorului care ar depăși intensitățile stabilite în prezentele orientări.

4.5.2.   Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale

| 86. | Pentru ajutoarele individuale care fac obiectul notificării, simpla conformitate cu o serie de intensități maxime predefinite ale ajutorului nu este suficientă pentru a asigura proporționalitatea. |
| --- | --- |

86.

Pentru ajutoarele individuale care fac obiectul notificării, simpla conformitate cu o serie de intensități maxime predefinite ale ajutorului nu este suficientă pentru a asigura proporționalitatea.

| 87. | Ca regulă generală și pentru a stabili dacă ajutorul este proporțional, autoritatea va verifica dacă valoarea ajutorului depășește minimul necesar pentru ca proiectul care beneficiază de ajutor să fie suficient de profitabil, de exemplu, prin crearea posibilității atingerii unei RIR care să corespundă valorii de referință specifice sectorului sau întreprinderii sau ratei minime acceptabile de rentabilitate. În acest scop pot fi utilizate, de asemenea, ratele normale de rentabilitate cerute de beneficiar în alte proiecte de C&D&I, costul său de capital global sau rentabilitatea observată în mod obișnuit în sectorul în cauză. Toate costurile și beneficiile preconizate relevante trebuie să fie luate în considerare pe întreaga durată de viață a proiectului, inclusiv costurile și veniturile care decurg din rezultatele activităților de C&D&I. |
| --- | --- |

87.

Ca regulă generală și pentru a stabili dacă ajutorul este proporțional, autoritatea va verifica dacă valoarea ajutorului depășește minimul necesar pentru ca proiectul care beneficiază de ajutor să fie suficient de profitabil, de exemplu, prin crearea posibilității atingerii unei RIR care să corespundă valorii de referință specifice sectorului sau întreprinderii sau ratei minime acceptabile de rentabilitate. În acest scop pot fi utilizate, de asemenea, ratele normale de rentabilitate cerute de beneficiar în alte proiecte de C&D&I, costul său de capital global sau rentabilitatea observată în mod obișnuit în sectorul în cauză. Toate costurile și beneficiile preconizate relevante trebuie să fie luate în considerare pe întreaga durată de viață a proiectului, inclusiv costurile și veniturile care decurg din rezultatele activităților de C&D&I.

| 88. | În cazul în care se demonstrează, de exemplu cu ajutorul documentelor interne ale întreprinderii, că beneficiarul ajutorului are în mod clar de ales între a desfășura fie un proiect care beneficiază de ajutor, fie un proiect alternativ care nu beneficiază de ajutor, se consideră că ajutorul este limitat la minimum numai dacă valoarea sa nu depășește costurile suplimentare nete de punere în aplicare a activităților de C&D&I în cauză, în comparație cu proiectul contrafactual care ar fi desfășurat în absența ajutorului. Pentru a stabili costurile suplimentare nete, autoritatea va compara valorile actualizate nete preconizate ale investiției în proiectul care beneficiază de ajutor și în proiectul contrafactual, ținând cont de probabilitățile diferitelor scenarii de afaceri care apar (48). |
| --- | --- |

88.

În cazul în care se demonstrează, de exemplu cu ajutorul documentelor interne ale întreprinderii, că beneficiarul ajutorului are în mod clar de ales între a desfășura fie un proiect care beneficiază de ajutor, fie un proiect alternativ care nu beneficiază de ajutor, se consideră că ajutorul este limitat la minimum numai dacă valoarea sa nu depășește costurile suplimentare nete de punere în aplicare a activităților de C&D&I în cauză, în comparație cu proiectul contrafactual care ar fi desfășurat în absența ajutorului. Pentru a stabili costurile suplimentare nete, autoritatea va compara valorile actualizate nete preconizate ale investiției în proiectul care beneficiază de ajutor și în proiectul contrafactual, ținând cont de probabilitățile diferitelor scenarii de afaceri care apar (48).

| 89. | În cazul în care ajutorul este acordat pentru proiecte de C&D sau pentru construirea sau modernizarea infrastructurilor de cercetare și în cazul în care autoritatea poate să stabilească, pe baza metodologiei prevăzute la punctul 87 sau 88, că ajutorul se limitează strict la minimul necesar, pot fi permise intensități maxime ale ajutorului mai ridicate decât cele prevăzute în anexa II, până la nivelurile stabilite în tabelul de mai jos.








  (%) |
| --- | --- |
| | Întreprindere mică | Întreprindere mijlocie | Întreprindere mare |
| Ajutoare pentru proiecte de C&D |
| Cercetare fundamentală | 100 | 100 | 100 |
| Cercetare aplicată | 80 | 70 | 60 |
| — | care face obiectul colaborării efective între întreprinderi (pentru întreprinderile mari, colaborare transfrontalieră sau cu cel puțin o IMM) sau între o întreprindere și o organizație de cercetare sau |

89.

În cazul în care ajutorul este acordat pentru proiecte de C&D sau pentru construirea sau modernizarea infrastructurilor de cercetare și în cazul în care autoritatea poate să stabilească, pe baza metodologiei prevăzute la punctul 87 sau 88, că ajutorul se limitează strict la minimul necesar, pot fi permise intensități maxime ale ajutorului mai ridicate decât cele prevăzute în anexa II, până la nivelurile stabilite în tabelul de mai jos.

(%)

Întreprindere mică

Întreprindere mijlocie

Întreprindere mare

Ajutoare pentru proiecte de C&D

Cercetare fundamentală

100

100

100

Cercetare aplicată

80

70

60

—

care face obiectul colaborării efective între întreprinderi (pentru întreprinderile mari, colaborare transfrontalieră sau cu cel puțin o IMM) sau între o întreprindere și o organizație de cercetare sau

| — | care face obiectul diseminării pe scară largă a rezultatelor |
| --- | --- |

—

care face obiectul diseminării pe scară largă a rezultatelor

90

80

70

Ajutoare pentru construirea și modernizarea infrastructurilor de cercetare

60

60

60

| 90. | Pentru a demonstra că ajutorul se limitează la minimul necesar, statele AELS trebuie să explice modul în care a fost stabilită valoarea ajutorului. Documentația și calculele utilizate pentru analiza efectului stimulativ pot fi utilizate, de asemenea, pentru a evalua proporționalitatea ajutorului. În măsura în care necesitatea identificată a ajutorului se referă, în principal, mai degrabă la dificultăți de atragere a unei finanțări prin îndatorare de pe piață decât la o lipsă de profitabilitate, o modalitate în măsură să garanteze că ajutorul este menținut la minimum poate consta în furnizarea acestuia sub formă de împrumut, de garanție sau de avans rambursabil în locul unei forme nerambursabile, cum ar fi subvenția. |
| --- | --- |

90.

Pentru a demonstra că ajutorul se limitează la minimul necesar, statele AELS trebuie să explice modul în care a fost stabilită valoarea ajutorului. Documentația și calculele utilizate pentru analiza efectului stimulativ pot fi utilizate, de asemenea, pentru a evalua proporționalitatea ajutorului. În măsura în care necesitatea identificată a ajutorului se referă, în principal, mai degrabă la dificultăți de atragere a unei finanțări prin îndatorare de pe piață decât la o lipsă de profitabilitate, o modalitate în măsură să garanteze că ajutorul este menținut la minimum poate consta în furnizarea acestuia sub formă de împrumut, de garanție sau de avans rambursabil în locul unei forme nerambursabile, cum ar fi subvenția.

| 91. | În cazul în care există mai mulți candidați potențiali pentru a desfășura activitatea care beneficiază de ajutor, este mai probabil ca cerința de proporționalitate să fie îndeplinită dacă ajutorul se acordă pe baza unor criterii transparente, obiective și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

91.

În cazul în care există mai mulți candidați potențiali pentru a desfășura activitatea care beneficiază de ajutor, este mai probabil ca cerința de proporționalitate să fie îndeplinită dacă ajutorul se acordă pe baza unor criterii transparente, obiective și nediscriminatorii.

| 92. | Pentru a contracara denaturările directe sau indirecte, fie ele reale ori potențiale, ale comerțului internațional, pot fi autorizate intensități mai mari decât cele permisibile în general în temeiul prezentelor orientări, în cazul în care, direct sau indirect, concurenții din afara SEE au primit în cursul celor trei ani precedenți sau urmează să primească ajutoare cu o intensitate echivalentă pentru proiecte similare. Cu toate acestea, în cazul în care denaturările comerțului internațional sunt susceptibile să se producă după mai mult de trei ani, având în vedere natura specială a sectorului în cauză, perioada de referință poate fi prelungită în mod corespunzător. Dacă este posibil, statul AELS în cauză va furniza autorității informații suficiente care să îi permită acesteia să evalueze situația, în special necesitatea de a lua în considerare avantajul competitiv de care se bucură un concurent dintr-o țară terță. În cazul în care autoritatea nu deține dovezi cu privire la ajutorul acordat sau propus, aceasta își poate fundamenta decizia pe dovezi circumstanțiale. |
| --- | --- |

92.

Pentru a contracara denaturările directe sau indirecte, fie ele reale ori potențiale, ale comerțului internațional, pot fi autorizate intensități mai mari decât cele permisibile în general în temeiul prezentelor orientări, în cazul în care, direct sau indirect, concurenții din afara SEE au primit în cursul celor trei ani precedenți sau urmează să primească ajutoare cu o intensitate echivalentă pentru proiecte similare. Cu toate acestea, în cazul în care denaturările comerțului internațional sunt susceptibile să se producă după mai mult de trei ani, având în vedere natura specială a sectorului în cauză, perioada de referință poate fi prelungită în mod corespunzător. Dacă este posibil, statul AELS în cauză va furniza autorității informații suficiente care să îi permită acesteia să evalueze situația, în special necesitatea de a lua în considerare avantajul competitiv de care se bucură un concurent dintr-o țară terță. În cazul în care autoritatea nu deține dovezi cu privire la ajutorul acordat sau propus, aceasta își poate fundamenta decizia pe dovezi circumstanțiale.

| 93. | Atunci când colectează informații, autoritatea își poate utiliza competențele în materie de investigare (49). |
| --- | --- |

93.

Atunci când colectează informații, autoritatea își poate utiliza competențele în materie de investigare (49).

4.6.   Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale

4.6.1.   Considerații generale

| 94. | Pentru ca ajutoarele pentru C&D&I să fie compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele AELS trebuie să fie limitate și compensate de efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun. |
| --- | --- |

94.

Pentru ca ajutoarele pentru C&D&I să fie compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre statele AELS trebuie să fie limitate și compensate de efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun.

| 95. | Autoritatea identifică două principale denaturări potențiale ale concurenței și ale schimburilor comerciale dintre statele AELS cauzate de ajutoarele pentru C&D&I, și anume denaturări ale pieței de produse și efecte legate de alegerea locației. Ambele tipuri pot conduce la alocări ineficiente de resurse, care subminează performanța economică a SEE, precum și la preocupări legate de distribuție, prin faptul că ajutoarele afectează distribuția pe regiuni a activității economice. |
| --- | --- |

95.

Autoritatea identifică două principale denaturări potențiale ale concurenței și ale schimburilor comerciale dintre statele AELS cauzate de ajutoarele pentru C&D&I, și anume denaturări ale pieței de produse și efecte legate de alegerea locației. Ambele tipuri pot conduce la alocări ineficiente de resurse, care subminează performanța economică a SEE, precum și la preocupări legate de distribuție, prin faptul că ajutoarele afectează distribuția pe regiuni a activității economice.

| 96. | În ceea ce privește denaturările de pe piețele de produse, ajutoarele de stat pentru C&D&I pot avea un impact asupra concurenței în procesele de inovare și pe piețele de produse unde sunt exploatate rezultatele activităților de C&D&I. |
| --- | --- |

96.

În ceea ce privește denaturările de pe piețele de produse, ajutoarele de stat pentru C&D&I pot avea un impact asupra concurenței în procesele de inovare și pe piețele de produse unde sunt exploatate rezultatele activităților de C&D&I.

4.6.1.1.   Efecte asupra piețelor de produse

| 97. | Ajutoarele de stat pentru C&D&I pot afecta concurența în procesele de inovare și pe piețele de produse în trei moduri, și anume prin denaturarea procesului concurențial de intrare și ieșire, prin denaturarea stimulentelor dinamice pentru investiții și prin crearea sau menținerea puterii de piață. |
| --- | --- |

97.

Ajutoarele de stat pentru C&D&I pot afecta concurența în procesele de inovare și pe piețele de produse în trei moduri, și anume prin denaturarea procesului concurențial de intrare și ieșire, prin denaturarea stimulentelor dinamice pentru investiții și prin crearea sau menținerea puterii de piață.

(i)   Denaturarea proceselor concurențiale de intrare și ieșire

| 98. | Ajutoarele pentru C&D&I pot împiedica mecanismul pieței să îi recompenseze pe cei mai eficienți producători și să exercite presiune asupra celor mai puțin eficienți pentru a-și îmbunătăți activitatea, a se restructura sau a ieși de pe piață. S-ar putea ajunge la o situație în care, ca urmare a ajutoarelor acordate, concurenții care altfel ar putea rămâne pe piață sunt forțați să iasă de pe piață sau nu reușesc nici măcar să intre. În mod similar, ajutorul de stat poate împiedica ieșirea de pe piață a întreprinderilor ineficiente sau chiar le poate determina pe acestea să intre și să câștige cote de piață de la concurenți care altfel ar fi fost mai eficienți. Prin urmare, dacă nu sunt corect orientate, ajutoarele pentru C&D&I ar putea să sprijine întreprinderi ineficiente și să conducă la structuri de piață în care mulți participanți funcționează cu mult sub nivelul de eficiență. Pe termen lung, interferarea cu procesele de intrare și de ieșire poate împiedica inovarea și poate încetini productivitatea la nivelul întregului sector. |
| --- | --- |

98.

Ajutoarele pentru C&D&I pot împiedica mecanismul pieței să îi recompenseze pe cei mai eficienți producători și să exercite presiune asupra celor mai puțin eficienți pentru a-și îmbunătăți activitatea, a se restructura sau a ieși de pe piață. S-ar putea ajunge la o situație în care, ca urmare a ajutoarelor acordate, concurenții care altfel ar putea rămâne pe piață sunt forțați să iasă de pe piață sau nu reușesc nici măcar să intre. În mod similar, ajutorul de stat poate împiedica ieșirea de pe piață a întreprinderilor ineficiente sau chiar le poate determina pe acestea să intre și să câștige cote de piață de la concurenți care altfel ar fi fost mai eficienți. Prin urmare, dacă nu sunt corect orientate, ajutoarele pentru C&D&I ar putea să sprijine întreprinderi ineficiente și să conducă la structuri de piață în care mulți participanți funcționează cu mult sub nivelul de eficiență. Pe termen lung, interferarea cu procesele de intrare și de ieșire poate împiedica inovarea și poate încetini productivitatea la nivelul întregului sector.

(ii)   Denaturarea stimulentelor dinamice

| 99. | Ajutoarele pentru C&D&I pot denatura stimulentele dinamice de a investi ale concurenților beneficiarului ajutorului. Atunci când o întreprindere primește ajutor, probabilitatea desfășurării cu succes a activităților sale de C&D&I crește, în general, conducând la o prezență crescută în viitor pe piața (piețele) de produse relevantă (relevante). Prezența crescută poate determina concurenții să reducă amploarea planurilor lor inițiale de investiții (efectul de evicțiune). |
| --- | --- |

99.

Ajutoarele pentru C&D&I pot denatura stimulentele dinamice de a investi ale concurenților beneficiarului ajutorului. Atunci când o întreprindere primește ajutor, probabilitatea desfășurării cu succes a activităților sale de C&D&I crește, în general, conducând la o prezență crescută în viitor pe piața (piețele) de produse relevantă (relevante). Prezența crescută poate determina concurenții să reducă amploarea planurilor lor inițiale de investiții (efectul de evicțiune).

| 100. | În plus, prezența ajutorului poate determina beneficiarii potențiali să se complacă în starea existentă sau să își asume mai multe riscuri. Efectul pe termen lung asupra performanței generale a sectorului în acest caz este probabil să fie negativ. În consecință, ajutoarele pentru C&D&I, dacă nu sunt corect orientate, pot sprijini întreprinderile ineficiente și pot conduce la structuri de piață în care mulți participanți funcționează cu mult sub nivelul de eficiență. |
| --- | --- |

100.

În plus, prezența ajutorului poate determina beneficiarii potențiali să se complacă în starea existentă sau să își asume mai multe riscuri. Efectul pe termen lung asupra performanței generale a sectorului în acest caz este probabil să fie negativ. În consecință, ajutoarele pentru C&D&I, dacă nu sunt corect orientate, pot sprijini întreprinderile ineficiente și pot conduce la structuri de piață în care mulți participanți funcționează cu mult sub nivelul de eficiență.

(iii)   Crearea sau menținerea puterii de piață

| 101. | Ajutoarele pentru C&D&I pot avea, de asemenea, efecte de denaturare în ceea ce privește creșterea sau menținerea puterii de piață pe piețele de produse. Puterea de piață este puterea de a influența prețurile de pe piață, producția, varietatea sau calitatea produselor și a serviciilor sau alți parametri ai concurenței pentru o perioadă importantă de timp, în detrimentul consumatorilor. Chiar și în cazul în care ajutorul nu consolidează puterea de piață în mod direct, acesta poate avea un astfel de efect în mod indirect, descurajându-i pe concurenții existenți, determinându-i să iasă de pe piață sau descurajând intrarea pe piață a unor noi concurenți. |
| --- | --- |

101.

Ajutoarele pentru C&D&I pot avea, de asemenea, efecte de denaturare în ceea ce privește creșterea sau menținerea puterii de piață pe piețele de produse. Puterea de piață este puterea de a influența prețurile de pe piață, producția, varietatea sau calitatea produselor și a serviciilor sau alți parametri ai concurenței pentru o perioadă importantă de timp, în detrimentul consumatorilor. Chiar și în cazul în care ajutorul nu consolidează puterea de piață în mod direct, acesta poate avea un astfel de efect în mod indirect, descurajându-i pe concurenții existenți, determinându-i să iasă de pe piață sau descurajând intrarea pe piață a unor noi concurenți.

4.6.1.2.   Efecte asupra schimburilor comerciale și asupra alegerii locației

| 102. | Ajutoarele de stat pentru C&D&I pot conduce, de asemenea, la denaturări ale concurenței în cazul în care influențează alegerea unei locații. Astfel de denaturări pot apărea între statele AELS atunci când întreprinderile fie intră în concurență transfrontalieră, fie iau în considerare schimbarea locației. Ajutorul care vizează mutarea unei activități într-o altă regiune din cadrul SEE poate să nu conducă direct la o denaturare a pieței produsului, dar strămută activitățile sau investițiile dintr-o regiune în alta. |
| --- | --- |

102.

Ajutoarele de stat pentru C&D&I pot conduce, de asemenea, la denaturări ale concurenței în cazul în care influențează alegerea unei locații. Astfel de denaturări pot apărea între statele AELS atunci când întreprinderile fie intră în concurență transfrontalieră, fie iau în considerare schimbarea locației. Ajutorul care vizează mutarea unei activități într-o altă regiune din cadrul SEE poate să nu conducă direct la o denaturare a pieței produsului, dar strămută activitățile sau investițiile dintr-o regiune în alta.

4.6.1.3.   Efecte negative evidente

| 103. | În principiu, o măsură de ajutor și contextul în care aceasta este aplicată trebuie să fie analizate pentru a se identifica în ce măsură se poate considera că aceasta are efect de denaturare a pieței. Cu toate acestea, pot fi identificate anumite situații în care efectele negative contrabalansează în mod evident eventualele efecte pozitive, ceea ce înseamnă că ajutorul nu poate fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

103.

În principiu, o măsură de ajutor și contextul în care aceasta este aplicată trebuie să fie analizate pentru a se identifica în ce măsură se poate considera că aceasta are efect de denaturare a pieței. Cu toate acestea, pot fi identificate anumite situații în care efectele negative contrabalansează în mod evident eventualele efecte pozitive, ceea ce înseamnă că ajutorul nu poate fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE.

| 104. | Mai precis, în conformitate cu principiile generale prevăzute în Acordul privind SEE, ajutoarele de stat nu pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE dacă măsura de ajutor este discriminatorie într-o măsură nejustificată de caracterul său de ajutor de stat. Prin urmare, astfel cum s-a explicat în secțiunea 3, autoritatea nu va aproba nicio măsură dacă măsura respectivă sau condițiile aferente acesteia implică o încălcare nedisociabilă a Acordului privind SEE. Este vorba, în special, de măsurile de ajutor în cazul cărora acordarea ajutorului este condiționată de obligația ca beneficiarul să își aibă sediul central în statul AELS relevant (sau să fie stabilit, în principal, în statul AELS respectiv) sau să utilizeze produse sau servicii naționale, precum și de măsurile de ajutor care limitează posibilitatea beneficiarului de a exploata rezultatele C&D&I în alte state din SEE. |
| --- | --- |

104.

Mai precis, în conformitate cu principiile generale prevăzute în Acordul privind SEE, ajutoarele de stat nu pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE dacă măsura de ajutor este discriminatorie într-o măsură nejustificată de caracterul său de ajutor de stat. Prin urmare, astfel cum s-a explicat în secțiunea 3, autoritatea nu va aproba nicio măsură dacă măsura respectivă sau condițiile aferente acesteia implică o încălcare nedisociabilă a Acordului privind SEE. Este vorba, în special, de măsurile de ajutor în cazul cărora acordarea ajutorului este condiționată de obligația ca beneficiarul să își aibă sediul central în statul AELS relevant (sau să fie stabilit, în principal, în statul AELS respectiv) sau să utilizeze produse sau servicii naționale, precum și de măsurile de ajutor care limitează posibilitatea beneficiarului de a exploata rezultatele C&D&I în alte state din SEE.

| 105. | De asemenea, ajutoarele care conduc doar la schimbarea locației activităților de C&D&I în cadrul SEE, fără a modifica natura, dimensiunea sau domeniul de aplicare al proiectului nu vor fi considerate compatibile. |
| --- | --- |

105.

De asemenea, ajutoarele care conduc doar la schimbarea locației activităților de C&D&I în cadrul SEE, fără a modifica natura, dimensiunea sau domeniul de aplicare al proiectului nu vor fi considerate compatibile.

4.6.2.   Scheme de ajutoare

| 106. | Pentru a fi compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, schemele de ajutoare care fac obiectul notificării nu trebuie să conducă la denaturări semnificative ale concurenței și ale schimburilor comerciale. Mai precis, chiar dacă denaturările pot fi considerate limitate la nivel individual (în cazul în care ajutorul este necesar și proporțional pentru a atinge obiectivul comun), în mod cumulativ, schemele de ajutoare pot genera totuși niveluri de denaturare ridicate. Astfel de denaturări pot rezulta, de exemplu, în urma ajutoarelor care afectează în mod negativ stimulentele dinamice pentru inovare ale concurenților. În cazul unei scheme care pune accentul pe anumite sectoare, riscul acestui tip de denaturare este și mai pronunțat. |
| --- | --- |

106.

Pentru a fi compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, schemele de ajutoare care fac obiectul notificării nu trebuie să conducă la denaturări semnificative ale concurenței și ale schimburilor comerciale. Mai precis, chiar dacă denaturările pot fi considerate limitate la nivel individual (în cazul în care ajutorul este necesar și proporțional pentru a atinge obiectivul comun), în mod cumulativ, schemele de ajutoare pot genera totuși niveluri de denaturare ridicate. Astfel de denaturări pot rezulta, de exemplu, în urma ajutoarelor care afectează în mod negativ stimulentele dinamice pentru inovare ale concurenților. În cazul unei scheme care pune accentul pe anumite sectoare, riscul acestui tip de denaturare este și mai pronunțat.

| 107. | Fără a aduce atingere punctului 122, statele AELS trebuie, așadar, să demonstreze că orice efect negativ va fi limitat la minimum, luând în considerare, de exemplu, dimensiunea proiectelor în cauză, valorile individuale și cumulative ale ajutoarelor, numărul preconizat de beneficiari, precum și caracteristicile sectoarelor vizate. Pentru a permite autorității să evalueze efectele negative probabile ale schemelor de ajutoare care fac obiectul notificării, statele AELS pot prezenta o evaluare a impactului, precum și evaluări ex post efectuate pentru scheme precedente similare. |
| --- | --- |

107.

Fără a aduce atingere punctului 122, statele AELS trebuie, așadar, să demonstreze că orice efect negativ va fi limitat la minimum, luând în considerare, de exemplu, dimensiunea proiectelor în cauză, valorile individuale și cumulative ale ajutoarelor, numărul preconizat de beneficiari, precum și caracteristicile sectoarelor vizate. Pentru a permite autorității să evalueze efectele negative probabile ale schemelor de ajutoare care fac obiectul notificării, statele AELS pot prezenta o evaluare a impactului, precum și evaluări ex post efectuate pentru scheme precedente similare.

4.6.3.   Condiții suplimentare pentru ajutoarele individuale

4.6.3.1.   Denaturări pe piețele de produse

| 108. | În cazul ajutoarelor individuale care fac obiectul notificării, pentru a permite autorității să identifice și să evalueze potențialele denaturări ale concurenței și ale comerțului, statele AELS ar trebui să furnizeze informații cu privire la (i) piețele de produse în cauză, și anume piețele afectate de schimbarea de comportament a beneficiarului ajutorului; și (ii) concurenții și clienții sau consumatorii afectați |
| --- | --- |

108.

În cazul ajutoarelor individuale care fac obiectul notificării, pentru a permite autorității să identifice și să evalueze potențialele denaturări ale concurenței și ale comerțului, statele AELS ar trebui să furnizeze informații cu privire la (i) piețele de produse în cauză, și anume piețele afectate de schimbarea de comportament a beneficiarului ajutorului; și (ii) concurenții și clienții sau consumatorii afectați

| 109. | La evaluarea efectelor negative ale măsurii de ajutor, autoritatea va pune un accent deosebit, în analiza sa privind denaturarea concurenței, pe impactul previzibil al ajutoarelor pentru C&D&I asupra concurenței dintre întreprinderi pe piețele de produse în cauză. Autoritatea va acorda o pondere mai mare riscurilor la adresa concurenței și comerțului care apar în viitorul apropiat și cu un grad ridicat de probabilitate. |
| --- | --- |

109.

La evaluarea efectelor negative ale măsurii de ajutor, autoritatea va pune un accent deosebit, în analiza sa privind denaturarea concurenței, pe impactul previzibil al ajutoarelor pentru C&D&I asupra concurenței dintre întreprinderi pe piețele de produse în cauză. Autoritatea va acorda o pondere mai mare riscurilor la adresa concurenței și comerțului care apar în viitorul apropiat și cu un grad ridicat de probabilitate.

| 110. | În măsura în care o anumită activitate inovatoare va fi asociată cu mai multe viitoare piețe de produse, va fi analizat impactul ajutorului de stat asupra ansamblului piețelor în cauză. În anumite cazuri, rezultatele activităților de C&D&I, de exemplu, sub formă de DPI, sunt ele însele comercializate pe piețele tehnologiilor, de exemplu, prin acordarea de licențe pentru brevete sau prin comercializarea acestora. În astfel de cazuri, autoritatea poate lua în considerare și efectele ajutorului asupra concurenței pe piețele tehnologiilor. |
| --- | --- |

110.

În măsura în care o anumită activitate inovatoare va fi asociată cu mai multe viitoare piețe de produse, va fi analizat impactul ajutorului de stat asupra ansamblului piețelor în cauză. În anumite cazuri, rezultatele activităților de C&D&I, de exemplu, sub formă de DPI, sunt ele însele comercializate pe piețele tehnologiilor, de exemplu, prin acordarea de licențe pentru brevete sau prin comercializarea acestora. În astfel de cazuri, autoritatea poate lua în considerare și efectele ajutorului asupra concurenței pe piețele tehnologiilor.

| 111. | Autoritatea va utiliza diferite criterii pentru a evalua posibilele denaturări ale concurenței, și anume denaturarea stimulentelor dinamice, crearea sau menținerea puterii de piață și menținerea unor structuri de piață ineficiente. |
| --- | --- |

111.

Autoritatea va utiliza diferite criterii pentru a evalua posibilele denaturări ale concurenței, și anume denaturarea stimulentelor dinamice, crearea sau menținerea puterii de piață și menținerea unor structuri de piață ineficiente.

(i)   Denaturarea stimulentelor dinamice

| 112. | În analiza privind posibila denaturare a stimulentelor dinamice, autoritatea va lua în considerare următoarele elemente:
  —   
  creșterea pieței
  : cu cât mai mare este creșterea așteptată în viitor a pieței, cu atât este mai puțin probabil ca stimulentele concurenților să fie afectate în mod negativ de ajutor, având în vedere că există în continuare numeroase oportunități de a dezvolta o afacere profitabilă;
  —   
  valoarea ajutorului
  : măsurile de ajutor care implică valori semnificative ale ajutorului sunt mai susceptibile să conducă la efecte de evicțiune semnificative. Importanța valorii ajutorului va fi evaluată în special în funcție de suma cheltuită de către principalii participanți de pe piață pentru proiecte similare;
  —   
  apropierea de piață/categoria ajutorului
  : cu cât măsura de ajutor vizează activități mai apropiate de piață, cu atât este mai susceptibilă să genereze efecte de evicțiune semnificative;
  —   
  procesul deschis de selecție
  : în cazul în care ajutorul se acordă pe baza unor criterii transparente, obiective și nediscriminatorii, autoritatea va adopta o atitudine mai pozitivă;
  —   
  barierele la ieșire
  : concurenții sunt mai susceptibili de a-și menține sau chiar de a-și extinde planurile de investiții atunci când barierele la ieșire care afectează procesele de inovare sunt ridicate. Acesta poate fi cazul atunci când multe dintre investițiile anterioare ale concurenților sunt blocate pe o anumită traiectorie de C&D&I;
  —   
  factori care stimulează concurența pentru o piață viitoare
  : ajutoarele pentru C&D&I pot conduce la o situație în care concurenții beneficiarului ajutorului renunță la concurența pentru o piață viitoare pe principiul „câștigătorul ia totul”, întrucât avantajul furnizat de ajutor, în ceea ce privește gradul de progres tehnologic, economiile de scară, efectele de rețea sau orizontul de timp, reduce posibilitatea acestora de a intra cu un eventual succes pe piața viitoare;
  —   
  diferențierea produselor și intensitatea concurenței
  : atunci când inovarea produselor se referă mai degrabă la dezvoltarea unor produse diferențiate, legate, de exemplu, de anumite mărci, standarde, tehnologii sau grupuri de consumatori, concurenții sunt mai puțin susceptibili să fie afectați. Aceeași situație apare atunci când există un număr mare de concurenți efectivi pe piață. |
| --- | --- |

112.

În analiza privind posibila denaturare a stimulentelor dinamice, autoritatea va lua în considerare următoarele elemente:

—   
  creșterea pieței
  : cu cât mai mare este creșterea așteptată în viitor a pieței, cu atât este mai puțin probabil ca stimulentele concurenților să fie afectate în mod negativ de ajutor, având în vedere că există în continuare numeroase oportunități de a dezvolta o afacere profitabilă;

—   
  valoarea ajutorului
  : măsurile de ajutor care implică valori semnificative ale ajutorului sunt mai susceptibile să conducă la efecte de evicțiune semnificative. Importanța valorii ajutorului va fi evaluată în special în funcție de suma cheltuită de către principalii participanți de pe piață pentru proiecte similare;

—   
  apropierea de piață/categoria ajutorului
  : cu cât măsura de ajutor vizează activități mai apropiate de piață, cu atât este mai susceptibilă să genereze efecte de evicțiune semnificative;

—   
  procesul deschis de selecție
  : în cazul în care ajutorul se acordă pe baza unor criterii transparente, obiective și nediscriminatorii, autoritatea va adopta o atitudine mai pozitivă;

—   
  barierele la ieșire
  : concurenții sunt mai susceptibili de a-și menține sau chiar de a-și extinde planurile de investiții atunci când barierele la ieșire care afectează procesele de inovare sunt ridicate. Acesta poate fi cazul atunci când multe dintre investițiile anterioare ale concurenților sunt blocate pe o anumită traiectorie de C&D&I;

—   
  factori care stimulează concurența pentru o piață viitoare
  : ajutoarele pentru C&D&I pot conduce la o situație în care concurenții beneficiarului ajutorului renunță la concurența pentru o piață viitoare pe principiul „câștigătorul ia totul”, întrucât avantajul furnizat de ajutor, în ceea ce privește gradul de progres tehnologic, economiile de scară, efectele de rețea sau orizontul de timp, reduce posibilitatea acestora de a intra cu un eventual succes pe piața viitoare;

—   
  diferențierea produselor și intensitatea concurenței
  : atunci când inovarea produselor se referă mai degrabă la dezvoltarea unor produse diferențiate, legate, de exemplu, de anumite mărci, standarde, tehnologii sau grupuri de consumatori, concurenții sunt mai puțin susceptibili să fie afectați. Aceeași situație apare atunci când există un număr mare de concurenți efectivi pe piață.

(ii)   Crearea sau menținerea puterii de piață

| 113. | Autoritatea este preocupată, în principal, de măsurile de ajutor pentru C&D&I care îi permit beneficiarului să își consolideze puterea de piață pe piețele de produse existente sau să o transfere către piețele de produse viitoare. Prin urmare, este improbabil ca autoritatea să identifice probleme de concurență legate de puterea de piață pe piețele pe care beneficiarul ajutorului are o cotă de piață mai mică de 25 % și pe piețele cu un grad de concentrare mai mic de 2 000 determinat pe baza indicelui Herfindahl-Hirschman (IHH). |
| --- | --- |

113.

Autoritatea este preocupată, în principal, de măsurile de ajutor pentru C&D&I care îi permit beneficiarului să își consolideze puterea de piață pe piețele de produse existente sau să o transfere către piețele de produse viitoare. Prin urmare, este improbabil ca autoritatea să identifice probleme de concurență legate de puterea de piață pe piețele pe care beneficiarul ajutorului are o cotă de piață mai mică de 25 % și pe piețele cu un grad de concentrare mai mic de 2 000 determinat pe baza indicelui Herfindahl-Hirschman (IHH).

| 114. | În analiza puterii de piață, autoritatea va lua în considerare următoarele elemente:
  —   
  puterea de piață a beneficiarului ajutorului și structura pieței
  : în cazul în care beneficiarul ocupă deja o poziție dominantă pe o piață de produse, măsura de ajutor este susceptibilă să consolideze poziția respectivă, reducând și mai mult presiunea concurențială pe care întreprinderile rivale o pot exercita asupra întreprinderii beneficiare. În mod similar, măsurile de ajutor de stat pot avea un impact major asupra piețelor de tip oligopol pe care sunt activi puțini operatori;
  —   
  nivelul barierelor la intrare
  : în domeniul C&D&I, noii sosiți se pot confrunta cu bariere majore la intrare. Poate fi vorba despre bariere de natură juridică (în special în ceea ce privește DPI) sau legate de economiile de scară și de gamă, precum și de bariere la accesul la rețele și la infrastructură și de alte bariere strategice la intrare sau la extindere;
  —   
  puterea de cumpărare
  : puterea de piață a unei întreprinderi poate fi, de asemenea, limitată de poziția pe piață a cumpărătorilor. Prezența unor cumpărători puternici poate compensa existența unei poziții solide pe o piață în cazul în care cumpărătorii vor încerca probabil să păstreze un grad suficient de concurență pe piață;
  —   
  procesul de selecție
  : măsurile de ajutor care permit întreprinderilor cu o poziție puternică pe piață să influențeze procesul de selecție, de exemplu, prin dreptul de a recomanda întreprinderi în procesul de selecție sau prin orientarea cercetării pe o cale care defavorizează în mod nejustificat alte alternative, sunt susceptibile să constituie un motiv de îngrijorare pentru autoritate. |
| --- | --- |

114.

În analiza puterii de piață, autoritatea va lua în considerare următoarele elemente:

—   
  puterea de piață a beneficiarului ajutorului și structura pieței
  : în cazul în care beneficiarul ocupă deja o poziție dominantă pe o piață de produse, măsura de ajutor este susceptibilă să consolideze poziția respectivă, reducând și mai mult presiunea concurențială pe care întreprinderile rivale o pot exercita asupra întreprinderii beneficiare. În mod similar, măsurile de ajutor de stat pot avea un impact major asupra piețelor de tip oligopol pe care sunt activi puțini operatori;

—   
  nivelul barierelor la intrare
  : în domeniul C&D&I, noii sosiți se pot confrunta cu bariere majore la intrare. Poate fi vorba despre bariere de natură juridică (în special în ceea ce privește DPI) sau legate de economiile de scară și de gamă, precum și de bariere la accesul la rețele și la infrastructură și de alte bariere strategice la intrare sau la extindere;

—   
  puterea de cumpărare
  : puterea de piață a unei întreprinderi poate fi, de asemenea, limitată de poziția pe piață a cumpărătorilor. Prezența unor cumpărători puternici poate compensa existența unei poziții solide pe o piață în cazul în care cumpărătorii vor încerca probabil să păstreze un grad suficient de concurență pe piață;

—   
  procesul de selecție
  : măsurile de ajutor care permit întreprinderilor cu o poziție puternică pe piață să influențeze procesul de selecție, de exemplu, prin dreptul de a recomanda întreprinderi în procesul de selecție sau prin orientarea cercetării pe o cale care defavorizează în mod nejustificat alte alternative, sunt susceptibile să constituie un motiv de îngrijorare pentru autoritate.

(iii)   Menținerea unor structuri de piață ineficiente

| 115. | În analiza structurilor de piață, autoritatea va verifica dacă ajutorul este acordat pe piețe care prezintă supracapacități sau în sectoare aflate în declin. Este mai puțin probabil ca situațiile în care piața este în creștere sau în care ajutorul de stat pentru C&D&I va modifica probabil dinamica generală de creștere a sectorului, în principal prin introducerea unor tehnologii noi, să creeze motive de îngrijorare. |
| --- | --- |

115.

În analiza structurilor de piață, autoritatea va verifica dacă ajutorul este acordat pe piețe care prezintă supracapacități sau în sectoare aflate în declin. Este mai puțin probabil ca situațiile în care piața este în creștere sau în care ajutorul de stat pentru C&D&I va modifica probabil dinamica generală de creștere a sectorului, în principal prin introducerea unor tehnologii noi, să creeze motive de îngrijorare.

4.6.3.2.   Efecte legate de alegerea locației

| 116. | În special în cazurile în care ajutoarele pentru C&D&I sunt aproape de piață, prin acordarea acestora anumite teritorii pot să beneficieze de condiții mai favorabile pentru activitățile ulterioare de producție, în special datorită costurilor de producție comparativ mai scăzute ca rezultat al ajutorului acordat sau datorită unor niveluri mai ridicate ale activităților de C&D&I desfășurate prin intermediul ajutorului respectiv. Acest lucru poate determina mutarea întreprinderilor pe teritoriile respective. |
| --- | --- |

116.

În special în cazurile în care ajutoarele pentru C&D&I sunt aproape de piață, prin acordarea acestora anumite teritorii pot să beneficieze de condiții mai favorabile pentru activitățile ulterioare de producție, în special datorită costurilor de producție comparativ mai scăzute ca rezultat al ajutorului acordat sau datorită unor niveluri mai ridicate ale activităților de C&D&I desfășurate prin intermediul ajutorului respectiv. Acest lucru poate determina mutarea întreprinderilor pe teritoriile respective.

| 117. | Efectele legate de alegerea locației pot fi relevante și pentru domeniul infrastructurilor de cercetare. În cazul în care ajutoarele sunt utilizate, în principal, pentru a atrage o infrastructură într-o anumită regiune în detrimentul alteia, acestea nu vor contribui la promovarea activităților de C&D&I în SEE. |
| --- | --- |

117.

Efectele legate de alegerea locației pot fi relevante și pentru domeniul infrastructurilor de cercetare. În cazul în care ajutoarele sunt utilizate, în principal, pentru a atrage o infrastructură într-o anumită regiune în detrimentul alteia, acestea nu vor contribui la promovarea activităților de C&D&I în SEE.

| 118. | În analiza sa privind ajutorul individual care face obiectul notificării, autoritatea va ține cont în consecință de orice element care demonstrează că beneficiarul ajutorului a avut în vedere locații alternative. |
| --- | --- |

118.

În analiza sa privind ajutorul individual care face obiectul notificării, autoritatea va ține cont în consecință de orice element care demonstrează că beneficiarul ajutorului a avut în vedere locații alternative.

4.7.   Transparența

| 119. | Începând cu 1 iulie 2016 și cu excepția ajutoarelor individuale acordate care au o valoare mai mică de 500 000 EUR, statele AELS trebuie să publice pe un site cuprinzător privind ajutoarele de stat, la nivel național sau regional, cel puțin următoarele informații cu privire la măsurile de ajutor de stat notificate: textul integral al schemei de ajutoare și al dispozițiilor sale de punere în aplicare sau temeiul juridic pentru ajutorul individual ori un link către acesta; identitatea autorității care acordă ajutorul; identitatea beneficiarilor individuali; forma și valoarea ajutorului acordat fiecărui beneficiar; data acordării ajutorului; tipul beneficiarului (IMM sau întreprindere mare); regiunea în care este situat beneficiarul [la nivelul regiunii statistice 2 (50)]; precum și principalul sector economic în care își desfășoară activitățile beneficiarul (la nivel de grup NACE) (51). Informațiile respective trebuie să fie publicate în termen de șase luni de la adoptarea decizie de acordare sau, în cazul măsurilor fiscale, în termen de un an de la data declarației fiscale, trebuie să fie păstrate cel puțin zece ani și trebuie să fie disponibile publicului larg fără restricții (52). |
| --- | --- |

119.

Începând cu 1 iulie 2016 și cu excepția ajutoarelor individuale acordate care au o valoare mai mică de 500 000 EUR, statele AELS trebuie să publice pe un site cuprinzător privind ajutoarele de stat, la nivel național sau regional, cel puțin următoarele informații cu privire la măsurile de ajutor de stat notificate: textul integral al schemei de ajutoare și al dispozițiilor sale de punere în aplicare sau temeiul juridic pentru ajutorul individual ori un link către acesta; identitatea autorității care acordă ajutorul; identitatea beneficiarilor individuali; forma și valoarea ajutorului acordat fiecărui beneficiar; data acordării ajutorului; tipul beneficiarului (IMM sau întreprindere mare); regiunea în care este situat beneficiarul [la nivelul regiunii statistice 2 (50)]; precum și principalul sector economic în care își desfășoară activitățile beneficiarul (la nivel de grup NACE) (51). Informațiile respective trebuie să fie publicate în termen de șase luni de la adoptarea decizie de acordare sau, în cazul măsurilor fiscale, în termen de un an de la data declarației fiscale, trebuie să fie păstrate cel puțin zece ani și trebuie să fie disponibile publicului larg fără restricții (52).

5.   EVALUAREA

| 120. | Pentru a se asigura într-o mai mare măsură că denaturările concurenței și ale comerțului sunt limitate, autoritatea poate solicita ca schemele de ajutoare care fac obiectul notificării să fie limitate în timp și să facă obiectul evaluării menționate la punctul 37. În special, ar trebui să fie efectuate evaluări pentru schemele în cazul cărora denaturările potențiale sunt extrem de mari, și anume pentru schemele care riscă să restrângă în mod semnificativ concurența dacă punerea lor în aplicare nu este examinată în timp util. |
| --- | --- |

120.

Pentru a se asigura într-o mai mare măsură că denaturările concurenței și ale comerțului sunt limitate, autoritatea poate solicita ca schemele de ajutoare care fac obiectul notificării să fie limitate în timp și să facă obiectul evaluării menționate la punctul 37. În special, ar trebui să fie efectuate evaluări pentru schemele în cazul cărora denaturările potențiale sunt extrem de mari, și anume pentru schemele care riscă să restrângă în mod semnificativ concurența dacă punerea lor în aplicare nu este examinată în timp util.

| 121. | Având în vedere obiectivele sale și pentru a nu exercita o presiune disproporționată asupra statelor AELS și asupra măsurilor de ajutor mai mici, cerința menționată la punctul 120 se va aplica numai pentru schemele de ajutoare cu bugete mari, care conțin un element de noutate sau în cazurile în care sunt prevăzute modificări semnificative ale pieței, ale tehnologiei sau ale reglementărilor. Evaluarea trebuie să fie efectuată de un expert independent de autoritatea de acordare a ajutorului, pe baza unei metodologii comune (53), și trebuie să fie făcută publică. Statele AELS trebuie să notifice, împreună cu schema de ajutoare relevantă, un proiect de plan de evaluare care va face parte integrantă din evaluarea schemei de către autoritate. |
| --- | --- |

121.

Având în vedere obiectivele sale și pentru a nu exercita o presiune disproporționată asupra statelor AELS și asupra măsurilor de ajutor mai mici, cerința menționată la punctul 120 se va aplica numai pentru schemele de ajutoare cu bugete mari, care conțin un element de noutate sau în cazurile în care sunt prevăzute modificări semnificative ale pieței, ale tehnologiei sau ale reglementărilor. Evaluarea trebuie să fie efectuată de un expert independent de autoritatea de acordare a ajutorului, pe baza unei metodologii comune (53), și trebuie să fie făcută publică. Statele AELS trebuie să notifice, împreună cu schema de ajutoare relevantă, un proiect de plan de evaluare care va face parte integrantă din evaluarea schemei de către autoritate.

| 122. | În cazul schemelor de ajutoare care nu se încadrează în domeniul de aplicare al unui regulament de exceptare pe categorii exclusiv din cauza bugetului mare de care dispun, autoritatea va evalua compatibilitatea acestor scheme numai pe baza planului de evaluare. |
| --- | --- |

122.

În cazul schemelor de ajutoare care nu se încadrează în domeniul de aplicare al unui regulament de exceptare pe categorii exclusiv din cauza bugetului mare de care dispun, autoritatea va evalua compatibilitatea acestor scheme numai pe baza planului de evaluare.

| 123. | Evaluarea trebuie transmisă autorității în timp util pentru a permite analiza eventualei prelungiri a schemei de ajutoare și, în orice caz, la expirarea acesteia. Domeniul de aplicare și modalitățile precise de efectuare a fiecărei evaluări vor fi definite în decizia de aprobare a schemei de ajutoare. Orice măsură de ajutor ulterioară cu un obiectiv similar, inclusiv orice modificare a schemelor de ajutoare menționate la punctul 122, trebuie să țină seama de rezultatele evaluării. |
| --- | --- |

123.

Evaluarea trebuie transmisă autorității în timp util pentru a permite analiza eventualei prelungiri a schemei de ajutoare și, în orice caz, la expirarea acesteia. Domeniul de aplicare și modalitățile precise de efectuare a fiecărei evaluări vor fi definite în decizia de aprobare a schemei de ajutoare. Orice măsură de ajutor ulterioară cu un obiectiv similar, inclusiv orice modificare a schemelor de ajutoare menționate la punctul 122, trebuie să țină seama de rezultatele evaluării.

6.   RAPORTAREA ȘI MONITORIZAREA

| 124. | În conformitate cu Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și cu versiunea consolidată a Deciziei nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere (54), statele AELS trebuie să transmită autorității rapoarte anuale. |
| --- | --- |

124.

În conformitate cu Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și cu versiunea consolidată a Deciziei nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere (54), statele AELS trebuie să transmită autorității rapoarte anuale.

| 125. | Statele AELS trebuie să țină evidențe detaliate privind toate măsurile de ajutor. Evidențele trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru stabilirea faptului că au fost îndeplinite condițiile privind costurile eligibile și intensitățile maxime ale ajutorului. Evidențele respective trebuie păstrate timp de 10 ani de la data acordării ajutorului și trebuie furnizate, la cerere, autorității. |
| --- | --- |

125.

Statele AELS trebuie să țină evidențe detaliate privind toate măsurile de ajutor. Evidențele trebuie să conțină toate informațiile necesare pentru stabilirea faptului că au fost îndeplinite condițiile privind costurile eligibile și intensitățile maxime ale ajutorului. Evidențele respective trebuie păstrate timp de 10 ani de la data acordării ajutorului și trebuie furnizate, la cerere, autorității.

7.   APLICABILITATEA

| 126. | Autoritatea va aplica principiile stabilite în prezentele orientări la evaluarea compatibilității tuturor ajutoarelor pentru C&D&I notificate în privința cărora trebuie să se pronunțe după data adoptării prezentelor orientări. Ajutoarele pentru C&D&I ilegale vor fi evaluate în conformitate cu normele aplicabile la data la care s-au acordat ajutoarele. |
| --- | --- |

126.

Autoritatea va aplica principiile stabilite în prezentele orientări la evaluarea compatibilității tuturor ajutoarelor pentru C&D&I notificate în privința cărora trebuie să se pronunțe după data adoptării prezentelor orientări. Ajutoarele pentru C&D&I ilegale vor fi evaluate în conformitate cu normele aplicabile la data la care s-au acordat ajutoarele.

| 127. | În temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind SEE, autoritatea propune ca statele AELS să își modifice, dacă este necesar, schemele existente de ajutoare pentru C&D&I pentru a le alinia cu prezentele orientări cel mai târziu la 1 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

127.

În temeiul articolului 1 alineatul (1) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind SEE, autoritatea propune ca statele AELS să își modifice, dacă este necesar, schemele existente de ajutoare pentru C&D&I pentru a le alinia cu prezentele orientări cel mai târziu la 1 ianuarie 2015.

| 128. | Statele AELS sunt invitate să își dea acordul explicit și necondiționat cu privire la măsurile adecvate propuse la punctul 127 în termen de două luni de la data publicării prezentelor orientări pe site-ul internet al autorității (55). În absența unui răspuns din partea unui stat AELS, autoritatea va considera că statul AELS în cauză nu este de acord cu măsurile propuse. |
| --- | --- |

128.

Statele AELS sunt invitate să își dea acordul explicit și necondiționat cu privire la măsurile adecvate propuse la punctul 127 în termen de două luni de la data publicării prezentelor orientări pe site-ul internet al autorității (55). În absența unui răspuns din partea unui stat AELS, autoritatea va considera că statul AELS în cauză nu este de acord cu măsurile propuse.

8.   REVIZUIREA

| 129. | Autoritatea poate decide să revizuiască sau să modifice prezentele orientări în orice moment, dacă acest lucru este necesar din motive legate de politica în domeniul concurenței sau pentru a ține cont de alte norme ale SEE și angajamente internaționale sau din orice alt motiv întemeiat. |
| --- | --- |

129.

Autoritatea poate decide să revizuiască sau să modifice prezentele orientări în orice moment, dacă acest lucru este necesar din motive legate de politica în domeniul concurenței sau pentru a ține cont de alte norme ale SEE și angajamente internaționale sau din orice alt motiv întemeiat.

---

(1)  Prezentele orientări corespund Comunicării Comisiei intitulate „Cadrul pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare” (JO C 198, 27.6.2014, p. 1).

(2)  Cercetarea și dezvoltarea sunt tratate și în Protocolul 31 la Acordul privind SEE. Mai multe informații sunt disponibile la adresa: http://www.efta.int/eea/policy-areas/flanking-horizontal-policies/research-innovation

(3)  Comunicare a Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, COM(2010) 2020 final, 3 martie 2010.

(4)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 – O Uniune a inovării”, COM(2010) 546 final, 6 octombrie 2010.

(5)  Cheltuielile totale pentru C&D în cadrul Uniunii Europene (din care aproximativ 1/3 sunt publice și 2/3 private) au fost de 2,06 % din PIB în 2012 și au crescut cu 0,24 puncte procentuale din 2005 (Statistici Eurostat privind indicatorii principali: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators). Deși cheltuielile private pentru C&D ca procent din PIB au crescut ușor din 2008, există totuși diferențe mari între statele membre ale UE, sectoarele industriale și actorii individuali (Comisia Europeană, „Performanțe în materie de cercetare și inovare în statele membre ale UE și în țările asociate în anul 2013”).

(6)  Termenul „eșec al pieței” se referă la situațiile în care este improbabil ca piețele, lăsate să funcționeze pe cont propriu, să producă rezultate eficiente.

(7)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor intitulată „Modernizarea ajutoarelor de stat în UE”, COM(2012) 209 final, 8 mai 2012.

(8)  Cum ar fi finanțarea furnizată în cadrul programului Orizont 2020 sau al Programului UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME). Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 104) a fost încorporat în Acordul privind SEE la punctul 1 din Protocolul 31 la acord prin Decizia 109/2014 din 16.5.2014 (nepublicată încă). COSME este unul dintre programele UE luate în considerare în vederea încorporării în Acordul privind SEE sau prevăzute a fi încorporate în acest acord. Lista completă a programele de interes potențial pentru Acordul privind SEE este disponibilă la adresa http://www.efta.int/eea/eu-programmes

(9)  Ajutorul pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO L 97, 15.4.2005, p. 41 și suplimentul SEE nr. 18, 14.4.2005, p. 1), astfel cum au fost prelungite de Decizia nr. 438/12/COL a Autorității AELS de Supraveghere (JO L 190, 11.7.2013, p. 91 și suplimentul SEE nr. 40, 11.7.2013, p. 15).

(10)  A se vedea cauzele conexate T-244/93 și T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Comisia, Rec., 1995, p. II-02265.

(11)  Autoritatea consideră că este util să se mențină categorii diferite de activități de C&D, indiferent dacă activitățile respective urmează mai degrabă un model interactiv decât unul liniar.

(12)  Tehnologiile generice esențiale sunt definite și identificate în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie europeană privind tehnologiile generice esențiale – o punte către creștere economică și locuri de muncă”, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.

(13)  Criteriile pentru analizarea compatibilității ajutoarelor de stat menite să promoveze realizarea unor proiecte importante de interes european comun, inclusiv a ajutoarelor pentru C&D&I, cu funcționarea Acordului privind SEE trebuie evaluate în baza articolului 61 alineatul (3) litera (b) din Acordul privind SEE. Pentru evaluarea măsurilor de ajutor de stat adoptate în favoarea unor proiecte importante de interes european comun, autoritatea poate emite orientări care să corespundă Comunicării Comisiei intitulate „Criterii pentru analiza compatibilității cu piața internă a ajutorului de stat destinat să promoveze realizarea unor proiecte importante de interes european comun” (JO C 188, 20.6.2014, p. 4).

(14)  A se vedea orientările autorității referitoare la ratele de referință și de scont (JO L 105, 21.4.2011, p. 32 și suplimentul SEE nr. 23, 21.4.2011, p. 1).

(15)  A se vedea articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 723/2009 al Consiliului din 25 iunie 2009 privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) (JO L 206, 8.8.2009, p. 1).

(16)  Definiția microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și a întreprinderilor mijlocii (IMM-uri) (JO L 36, 5.2.2009, p. 62 și suplimentul SEE nr. 6, 5.2.2009, p. 1).

(17)  Cauza C-118/85, Comisia/Italia, Rec., 1987, p. I-2599, punctul 7; cauza C-35/96, Comisia/Italia, Rec., 1998, p. I-3851, punctul 36; cauza C-309/99, Wouters, Rec., 2002, p. I-1577, punctul 46.

(18)  Cauza C-263/86, Humble și Edel, Rec., 1988, p. I-5365, punctele 9-10, 15-18; cauza C-109/92, Wirth, Rec., 1993, p. I-06447, punctul 15; hotărârea Curții de Justiție a AELS din 21 februarie 2008 în cauza E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, EFTA Ct. Rep., 2008, p. 62.

(19)  A se vedea, de exemplu, cazurile NN54/2006, Přerov logistics College, și N 343/2008, Ajutor individual pentru Colegiul Universitar din Nyíregyháza în vederea dezvoltării Centrului de cunoștințe Partium.

(20)  A se vedea punctele 26-29 din orientările privind aplicarea normelor în materie de ajutoare de stat compensației acordate pentru furnizarea de servicii de interes economic general (JO L 161, 13.6.2013, p. 12 și suplimentul SEE nr. 34, 13.6.2013, p. 1).

(21)  Formarea profesională a forței de muncă, în sensul normelor privind ajutorul de stat pentru ajutoarele în domeniul formării, nu îndeplinește condițiile pentru a fi considerată activitate principală neeconomică a organizațiilor de cercetare.

(22)  Furnizarea de servicii de C&D și activitățile de C&D desfășurate în numele întreprinderilor nu sunt considerate activități de C&D independente.

(23)  În cazul în care o organizație de cercetare sau o infrastructură de cercetare este finanțată atât din surse publice, cât și private, autoritatea va considera că această condiție este îndeplinită atunci când finanțarea publică alocată entității relevante pentru o perioadă contabilă specifică depășește costurile activităților neeconomice desfășurate în perioada respectivă.

(24)  A se vedea cauza C-482/99, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397, punctul 24.

(25)  În cazul în care organizația de cercetare sau infrastructura de cercetare prestează un serviciu specific de cercetare sau desfășoară activități de cercetare contractuală pentru prima dată în numele unei anumite întreprinderi, cu titlu de probă și pentru o perioadă de timp clar delimitată, autoritatea va considera, de regulă, că prețul perceput este prețul pieței dacă serviciul de cercetare sau activitatea de cercetare contractuală este unică și se poate dovedi că nu există o piață pentru aceasta.

(26)  Nu sunt incluse acordurile ferme privind valoarea de piață a DPI rezultate și valoarea contribuțiilor la proiect.

(27)  A se vedea comunicarea și documentul de lucru însoțitor – Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor intitulată „Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa”, COM(2007) 799 final, 14 decembrie 2007.

(28)  A se vedea articolul 27 din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice, neîncorporată încă în Acordul privind SEE, și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65), încorporată în anexa XVI (Achiziții publice) punctul 2 din Acordul privind SEE prin Decizia nr. 68/2006 a Comitetului mixt al SEE din 2.6.2006 (JO L 245, 7.9.2006, p. 22 și suplimentul SEE nr. 44, 7.9.2006, p. 18), și articolul 45 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale, neîncorporată încă în Acordul privind SEE, și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243), încorporată în anexa XVI (Achiziții publice) punctul 4 din Acordul privind SEE prin Decizia nr. 68/2006 a Comitetului mixt al SEE din 2.6.2006 (JO L 245, 7.9.2006, p. 22 și suplimentul SEE nr. 44, 7.9.2006, p. 18). De asemenea, în cazul unei proceduri restrânse în sensul articolului 28 din Directiva 2014/24/UE și, respectiv, al articolului 46 din Directiva 2014/25/UE, autoritatea va considera, de asemenea, că nu se acordă niciun ajutor de stat întreprinderilor, cu excepția cazului în care furnizorii interesați sunt împiedicați să participe la procedura de licitație fără motive întemeiate.

(29)  Acesta va fi cazul, de asemenea, atunci când achizitorii publici cumpără soluții inovatoare care rezultă dintr-o achiziție de C&D precedentă sau produse și servicii, altele decât C&D, care urmează a fi prestate la un nivel de performanță care necesită inovarea unui produs, a unui proces sau inovarea organizațională.

(30)  Fără a aduce atingere procedurilor care acoperă atât dezvoltarea, cât și achiziționarea ulterioară de produse sau servicii unice ori specializate.

(31)  A se vedea, de exemplu, cauza C-156/98, Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857, punctul 78 și cauza C333/07, Régie Networks/Rhône Alpes Bourgogne, Rep., 2008, p. I-10807, punctele 94-116.

(32)  A se vedea cauza C-225/91, Matra/Comisia, Rec., 1993, p. I-3203, punctul 42.

(33)  Condițiile de compatibilitate stabilite într-un regulament de exceptare pe categorii rămân pe deplin aplicabile pentru toate celelalte cazuri de ajutoare individuale, inclusiv atunci când astfel de ajutoare sunt acordate pe baza unei scheme de ajutoare care face obiectul obligației de notificare.

(34)  A se vedea nota de subsol 7.

(35)  A se vedea nota de subsol 7.

(36)  A se vedea nota de subsol 7.

(37)  Cauzele conexate C-630/11 P – C-633/11 P, HGA și alții/Comisia, EU:C:2013:387.

(38)  În cazul cererilor de ajutor care se referă la un proiect de C&D nu este exclusă posibilitatea ca potențialul beneficiar să fi efectuat deja studii de fezabilitate care nu sunt acoperite de cererea de ajutor de stat.

(39)  În cazul ajutoarelor pentru proiecte sau activități desfășurate în etape succesive care pot face obiectul unor proceduri separate de acordare a ajutorului, acest lucru înseamnă că începutul lucrărilor nu trebuie să aibă loc înaintea primei cereri de ajutor. În cazul ajutoarelor acordate în temeiul unei scheme de ajutoare fiscale automate, schema în cauză trebuie să fi fost adoptată și să fi intrat în vigoare înainte de începerea lucrărilor la proiectul sau activitatea care beneficiază de ajutor.

(40)  Deși s-ar putea ca acest lucru să nu fie posibil ex ante pentru o măsură nou introdusă, se așteaptă de la statele AELS să furnizeze studii de evaluare privind efectul stimulativ al propriilor scheme de ajutoare fiscale (astfel încât metodologiile planificate sau preconizate pentru evaluările ex post să facă parte, în mod normal, din elaborarea unor astfel de măsuri). În lipsa unor studii de evaluare, efectul stimulativ al schemelor de ajutoare fiscale poate fi presupus numai în cazul măsurilor progresive.

(41)  Valoarea actualizată netă a unui proiect este diferența dintre fluxurile de numerar pozitive și negative pe durata investiției, actualizate la valoarea lor curentă (folosind costul capitalului).

(42)  RIR nu se bazează pe rezultatele contabile dintr-un anumit an, ci ia în considerare fluxurile de numerar viitoare pe care investitorul se așteaptă să le primească pe întreaga durată a investiției. RIR este definită ca rata de scont pentru care VAN a fluxurilor de numerar este egală cu zero.

(43)  Încadrarea nu trebuie neapărat să respecte o ordine cronologică, fiind posibilă trecerea secvențială în timp de la activități de cercetare fundamentală la activități mai apropiate de piață. Prin urmare, nimic nu va împiedica autoritatea să clasifice o sarcină efectuată într-o etapă ulterioară a proiectului ca cercetare industrială, considerând în același timp că o activitate desfășurată într-o etapă incipientă constituie dezvoltare experimentală sau nu se încadrează deloc în categoria de cercetare.

(44)  Măsurarea activităților științifice și tehnologice, practica standard propusă pentru sondajele privind cercetarea și dezvoltarea experimentală („The Measurement of Scientific and Technological Activities, Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development”), manualul Frascati, OCDE, 2002, astfel cum a fost modificat sau înlocuit. Din motive practice și cu excepția cazului în care se demonstrează că, în cazuri individuale, ar trebui utilizată o altă scară, se poate considera că și diferitele categorii de C&D corespund nivelurilor de maturitate a tehnologiei 1 (cercetare fundamentală), 2-4 (cercetare industrială) și 5-8 (dezvoltare experimentală) – a se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie europeană privind tehnologiile generice esențiale – o punte către creștere economică și locuri de muncă”, COM(2012) 341 final, 26 iunie 2012.

(45)  Fără a aduce atingere dispozițiilor specifice aplicabile ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare în sectorul agricol și al pescuitului, astfel cum sunt prevăzute într-un regulament de exceptare pe categorii de ajutoare.

(46)  A se vedea orientările autorității referitoare la ratele de referință și ratele de scont (JO L 105, 21.4.2011, p. 32 și suplimentul SEE nr. 23, 21.4.2011, p. 1).

(47)  Pe de altă parte, în cazul în care o măsură de ajutor fiscal face distincție între diversele categorii de C&D, intensitățile relevante ale ajutorului nu pot fi depășite.

(48)  În cazul în care ajutorul permite doar o creștere a vitezei de finalizare a proiectului, comparația ar trebui să reflecte în principal calendarele diferite în ceea ce privește fluxurile de numerar și întârzierile la intrarea pe piață.

(49)  A se vedea Regulamentul (UE) nr. 734/2013 al Consiliului din 22 iulie 2013 (JO L 204, 31.7.2013, p. 15), neîncorporat încă în Acordul privind SEE, și articolul 6 din partea II a Acordului dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție.

(50)  Termenul „regiune statistică” este utilizat în locul acronimului „NUTS” din orientările analoge ale Comisiei. NUTS este format din „Nomenclature of Territorial Units for Statistics” (nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1). Regulamentul menționat nu a fost încorporat în Acordul privind SEE. Cu toate acestea, în vederea asigurării unor definiții comune în contextul unei cereri tot mai mari de informații statistice la nivel regional, Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene (Eurostat) și institutele naționale din țările candidate și din statele AELS au convenit asupra stabilirii unor regiuni statistice similare cu clasificarea NUTS.

(51)  Cu excepția secretelor comerciale și a altor informații confidențiale în cazuri justificate în mod corespunzător și sub rezerva acordului autorității [a se vedea orientările autorității privind secretul profesional în deciziile din domeniul ajutorului de stat (JO L 154, 8.6.2006, p. 27 și suplimentul SEE nr. 29, 8.6.2006, p. 1)]. În cazul măsurilor fiscale, informațiile privind valorile ajutoarelor individuale pot fi furnizate în următoarele tranșe (în milioane EUR): [0,5-1]; [1-2]; [2-5]; [5-10]; [10-30]; [30 și mai mult].

(52)  În cazul ajutoarelor ilegale, statelor AELS li se va cere să asigure publicarea ex post a acelorași informații, cel mai târziu la șase luni de la data deciziei autorității. Aceste informații ar trebui să fie disponibile într-un format care să permită căutarea și extragerea datelor și care poate fi ușor publicat pe internet, de exemplu în format CSV sau XML.

(53)  O astfel de metodologie comună poate să fie furnizată de către autoritate.

(54)  Disponibil la: http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf

(55)  A se vedea http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

ANEXA I

COSTURILE ELIGIBILE

| Ajutoare pentru proiecte de C&D | (a) | Costuri de personal: cercetători, tehnicieni și alți membri ai personalului de sprijin în măsura în care sunt angajați în proiect. |
| --- | --- | --- |

Ajutoare pentru proiecte de C&D

(a)

Costuri de personal: cercetători, tehnicieni și alți membri ai personalului de sprijin în măsura în care sunt angajați în proiect.

| (b) | Costurile cu instrumentele și echipamentele, în măsura și pe durata utilizării acestora în cadrul proiectului. Dacă astfel de instrumente și echipamente nu se folosesc pe întreaga lor durată de viață în proiect, sunt considerate eligibile doar costurile de amortizare corespunzătoare duratei proiectului, calculate pe baza bunelor practici contabile. |
| --- | --- |

(b)

Costurile cu instrumentele și echipamentele, în măsura și pe durata utilizării acestora în cadrul proiectului. Dacă astfel de instrumente și echipamente nu se folosesc pe întreaga lor durată de viață în proiect, sunt considerate eligibile doar costurile de amortizare corespunzătoare duratei proiectului, calculate pe baza bunelor practici contabile.

| (c) | Costurile cu clădirile și terenurile, în măsura și pe durata utilizării acestora în cadrul proiectului. În ceea ce privește clădirile, sunt considerate eligibile doar costurile de amortizare corespunzătoare duratei proiectului, calculate pe baza bunelor practici contabile. În cazul terenurilor, sunt eligibile costurile transferului comercial sau costurile de capital efectiv suportate. |
| --- | --- |

(c)

Costurile cu clădirile și terenurile, în măsura și pe durata utilizării acestora în cadrul proiectului. În ceea ce privește clădirile, sunt considerate eligibile doar costurile de amortizare corespunzătoare duratei proiectului, calculate pe baza bunelor practici contabile. În cazul terenurilor, sunt eligibile costurile transferului comercial sau costurile de capital efectiv suportate.

| (d) | Costurile cu cercetarea contractuală, cunoștințele și brevetele cumpărate sau obținute cu licență din surse externe în condiții de concurență deplină, precum și costurile consultanței și ale serviciilor echivalente utilizate exclusiv pentru proiect. |
| --- | --- |

(d)

Costurile cu cercetarea contractuală, cunoștințele și brevetele cumpărate sau obținute cu licență din surse externe în condiții de concurență deplină, precum și costurile consultanței și ale serviciilor echivalente utilizate exclusiv pentru proiect.

| (e) | Cheltuielile generale suplimentare suportate direct ca rezultat al proiectului; |
| --- | --- |

(e)

Cheltuielile generale suplimentare suportate direct ca rezultat al proiectului;

| (f) | Alte cheltuieli de exploatare, inclusiv costurile materialelor, ale consumabilelor și ale altor produse similare, suportate direct ca rezultat al proiectului. |
| --- | --- |

(f)

Alte cheltuieli de exploatare, inclusiv costurile materialelor, ale consumabilelor și ale altor produse similare, suportate direct ca rezultat al proiectului.

Ajutoare pentru studiile de fezabilitate

Costurile aferente studiului.

Ajutoare pentru construirea și modernizarea infrastructurilor de cercetare

Costurile investițiilor în active corporale și necorporale.

Ajutoare pentru inovare acordate IMM-urilor

| (a) | Costurile de obținere, validare și protejare a brevetelor și a altor active necorporale. |
| --- | --- |

(a)

Costurile de obținere, validare și protejare a brevetelor și a altor active necorporale.

| (b) | Costurile pentru detașarea de personal cu înaltă calificare din cadrul unei organizații de cercetare și diseminare a cunoștințelor sau al unei întreprinderi mari, care participă la activități de C&D&I într-o funcție recent creată în cadrul întreprinderii beneficiarului, fără să înlocuiască alți salariați. |
| --- | --- |

(b)

Costurile pentru detașarea de personal cu înaltă calificare din cadrul unei organizații de cercetare și diseminare a cunoștințelor sau al unei întreprinderi mari, care participă la activități de C&D&I într-o funcție recent creată în cadrul întreprinderii beneficiarului, fără să înlocuiască alți salariați.

| (c) | Costurile cu serviciile de consultanță și de asistență în domeniul inovării. |
| --- | --- |

(c)

Costurile cu serviciile de consultanță și de asistență în domeniul inovării.

Ajutoare pentru inovarea de proces și organizațională

Costurile de personal; costurile cu instrumentele, echipamentele, clădirile și terenurile, în măsura și pe durata utilizării acestora în cadrul proiectului; costurile de cercetare contractuală, cunoștințele și brevetele cumpărate sau obținute cu licență din surse externe în condiții de concurență deplină; cheltuielile generale suplimentare și alte costuri de exploatare, inclusiv costurile materialelor, ale consumabilelor și ale altor produse similare suportate direct ca rezultat al proiectului.

Ajutoare pentru clustere de inovare

Ajutoare pentru investiții

Costurile investițiilor în active corporale și necorporale.

Ajutoare pentru exploatare

Costurile de personal și alte costuri administrative (inclusiv cheltuielile generale) referitoare la:

| (a) | animarea clusterului de inovare pentru a facilita colaborarea, schimbul de informații și furnizarea sau direcționarea de servicii specializate și personalizate de asistență pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

(a)

animarea clusterului de inovare pentru a facilita colaborarea, schimbul de informații și furnizarea sau direcționarea de servicii specializate și personalizate de asistență pentru întreprinderi;

| (b) | promovarea clusterului de inovare pentru a spori participarea noilor întreprinderi sau organizații și pentru a spori vizibilitatea; |
| --- | --- |

(b)

promovarea clusterului de inovare pentru a spori participarea noilor întreprinderi sau organizații și pentru a spori vizibilitatea;

| (c) | gestionarea instalațiilor aparținând clusterului de inovare; precum și |
| --- | --- |

(c)

gestionarea instalațiilor aparținând clusterului de inovare; precum și

| (d) | organizarea de programe de formare, de ateliere și de conferințe pentru a sprijini schimbul de cunoștințe și stabilirea de contacte, precum și cooperarea transnațională. |
| --- | --- |

(d)

organizarea de programe de formare, de ateliere și de conferințe pentru a sprijini schimbul de cunoștințe și stabilirea de contacte, precum și cooperarea transnațională.

ANEXA II

INTENSITĂȚILE MAXIME ALE AJUTORULUI

| (%) |
| --- |
| | Întreprindere mică | Întreprindere mijlocie | Întreprindere mare |
| Ajutoare pentru proiecte de C&D |
| Cercetare fundamentală | 100 | 100 | 100 |
| Cercetare industrială | 70 | 60 | 50 |
| — | care face obiectul colaborării efective între întreprinderi (pentru întreprinderile mari, colaborare transfrontalieră sau cu cel puțin o IMM) sau între o întreprindere și o organizație de cercetare; sau |

(%)

Întreprindere mică

Întreprindere mijlocie

Întreprindere mare

Ajutoare pentru proiecte de C&D

Cercetare fundamentală

100

100

100

Cercetare industrială

70

60

50

—

care face obiectul colaborării efective între întreprinderi (pentru întreprinderile mari, colaborare transfrontalieră sau cu cel puțin o IMM) sau între o întreprindere și o organizație de cercetare; sau

| — | care face obiectul diseminării pe scară largă a rezultatelor |
| --- | --- |

—

care face obiectul diseminării pe scară largă a rezultatelor

80

75

65

Dezvoltare experimentală

45

35

25

| — | care face obiectul colaborării efective între întreprinderi (pentru întreprinderile mari, colaborare transfrontalieră sau cu cel puțin o IMM) sau între o întreprindere și o organizație de cercetare; sau |
| --- | --- |

—

care face obiectul colaborării efective între întreprinderi (pentru întreprinderile mari, colaborare transfrontalieră sau cu cel puțin o IMM) sau între o întreprindere și o organizație de cercetare; sau

| — | care face obiectul diseminării pe scară largă a rezultatelor |
| --- | --- |

—

care face obiectul diseminării pe scară largă a rezultatelor

60

50

40

Ajutoare pentru studiile de fezabilitate

70

60

50

Ajutoare pentru construirea și modernizarea infrastructurilor de cercetare

50

50

50

Ajutoare pentru inovare acordate IMM-urilor

50

50

—

Ajutoare pentru inovarea de proces și organizațională

50

50

15

Ajutoare pentru clustere de inovare

Ajutoare pentru investiții

50

50

50

| — | în regiunile asistate care îndeplinesc condițiile de la articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE |
| --- | --- |

—

în regiunile asistate care îndeplinesc condițiile de la articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE

55

55

55

Ajutoare pentru exploatare

50

50

50

---