# Euroopa Liidu L 234/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 234 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide8. september 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 234

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide8. september 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/1497, 20. aprill 2015, Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis | 3 |
| | * | Teave 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivuse pikendamise kohta | 5 |
| | * | Teave 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivuse pikendamise kohta | 6 |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1498, 7. september 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 7 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1499, 3. september 2015, millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 6058 all) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1500, 7. september 2015, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/1423
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 6221 all)

   (
  1
  ) | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/1497, 20. aprill 2015, Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis

3

*

Teave 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivuse pikendamise kohta

5

*

Teave 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivuse pikendamise kohta

6

MÄÄRUSED

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1498, 7. september 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

7

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1499, 3. september 2015, millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 6058 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 6058 all)

10

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1500, 7. september 2015, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/1423
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 6221 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 6221 all)

1

19

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 13. aprilli 2015. aasta määruse (EL) 2015/603 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate 2-naftüüloksüäädikhappe, atsetokloori, kloropikriini, diflufenikaani, flurprimidooli, flutolaniili ja spinosaadi jääkide piirnormidega) parandused ( ELT L 100, 17.4.2015 ) | 27 |

Parandused

*

Komisjoni 13. aprilli 2015. aasta määruse (EL) 2015/603 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate 2-naftüüloksüäädikhappe, atsetokloori, kloropikriini, diflufenikaani, flurprimidooli, flutolaniili ja spinosaadi jääkide piirnormidega) parandused ( ELT L 100, 17.4.2015 )

( ELT L 100, 17.4.2015 )

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 8.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1497,

20. aprill 2015,

Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu pädevuses on võtta ühise kalanduspoliitika alusel meetmeid mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks ning sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(1)

Liidu pädevuses on võtta ühise kalanduspoliitika alusel meetmeid mere bioloogiliste ressursside kaitsmiseks ning sõlmida lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| (2) | Vastavalt nõukogu otsusele 98/392/EÜ (1) on liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni osaline. Kõnealuse konventsiooniga kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu otsusele 98/392/EÜ (1) on liit Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni osaline. Kõnealuse konventsiooniga kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas.

| (3) | Vastavalt nõukogu otsusele 98/414/EÜ (2) on liit sõlminud kokkuleppe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu otsusele 98/414/EÜ (2) on liit sõlminud kokkuleppe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist.

| (4) | 1. detsembril 2009 volitas nõukogu Euroopa Komisjoni taotlema liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) muutmist, et võimaldada liidul saada konventsiooniosaliseks. |
| --- | --- |

(4)

1. detsembril 2009 volitas nõukogu Euroopa Komisjoni taotlema liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) muutmist, et võimaldada liidul saada konventsiooniosaliseks.

| (5) | Kuna 2013. aasta oktoobris toimunud siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) 20. istungil ei jõutud läbirääkimistel konventsiooni muutmise üle kokkuleppele, muutis CCSBT resolutsiooni, et luua siniuim-tuuni kaitse laiendatud komisjon (edaspidi „CCSBT laiendatud komisjon”), et võimaldada liidul saada kirjavahetuse vormis lepingu kaudu CCSBT laiendatud komisjoni liikmeks. |
| --- | --- |

(5)

Kuna 2013. aasta oktoobris toimunud siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) 20. istungil ei jõutud läbirääkimistel konventsiooni muutmise üle kokkuleppele, muutis CCSBT resolutsiooni, et luua siniuim-tuuni kaitse laiendatud komisjon (edaspidi „CCSBT laiendatud komisjon”), et võimaldada liidul saada kirjavahetuse vormis lepingu kaudu CCSBT laiendatud komisjoni liikmeks.

| (6) | Kuna liidu liikmesriikide lippude all sõitvad laevad püüavad kala siniuim-tuuni levikualas, on liidu huvides allkirjastada Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”) ja seda ajutiselt kohaldada, et osaleda tõhusalt konventsiooni rakendamises. |
| --- | --- |

(6)

Kuna liidu liikmesriikide lippude all sõitvad laevad püüavad kala siniuim-tuuni levikualas, on liidu huvides allkirjastada Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”) ja seda ajutiselt kohaldada, et osaleda tõhusalt konventsiooni rakendamises.

| (7) | Kõnealuse menetluse lõpuleviimise järel oleks liidul õigus saada CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee hääleõiguslikuks liikmeks. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse menetluse lõpuleviimise järel oleks liidul õigus saada CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee hääleõiguslikuks liikmeks.

| (8) | Liikmesus laiendatud komisjonis edendaks ka ühtset lähenemisviisi liidu kalavarude kaitse alases tegevuses kõigis ookeanides ning kinnitaks pühendumist kalavarude pikaajalisele kaitsele ja säästvale kasutamisele kogu maailmas. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesus laiendatud komisjonis edendaks ka ühtset lähenemisviisi liidu kalavarude kaitse alases tegevuses kõigis ookeanides ning kinnitaks pühendumist kalavarude pikaajalisele kaitsele ja säästvale kasutamisele kogu maailmas.

| (9) | Kirjavahetuse vormis leping tuleks seetõttu allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada, |
| --- | --- |

(9)

Kirjavahetuse vormis leping tuleks seetõttu allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis, liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

Kirjavahetuse vormis lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kirjavahetuse vormis lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Kirjavahetuse vormis lepingut kohaldatakse ajutiselt alates ... (3) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 20. aprill 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DŪKLAVS

---

(1)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 8. juuni 1998. aasta otsus 98/414/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe ratifitseerimise kohta Euroopa Ühenduse poolt, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14).

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab jõustumise ja ajutise kohaldamise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 8.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/3

---

Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis

LEPING,

mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis

Lugupeetud ...

Mul on au viidata resolutsioonile laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee loomise kohta (edaspidi „resolutsioon”), mida muudeti 2013. aasta oktoobris CCSBT 20. istungil.

Resolutsiooni punktis 6 on sätestatud, et kalanduskomisjoni peasekretärile võib laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee liikmeks saamiseks soovi avaldada iga piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kalastus- või muu organisatsioon, mille lipu all sõitvad laevad on eelneva kolme kalendriaasta jooksul püüdnud siniuim-tuuni. Selleks astub CCSBT peasekretär komisjoni nimel kirjavahetusse kõnealuse piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni, kalastus- või muu organisatsiooni esindajaga.

Seoses resolutsiooni punktiga 8 ei ole aastateks 2015–2017 ELile eraldatud 10-tonnist kvooti muudetud.

Oleksin tänulik, kui teataksite mulle käesoleva kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et käesolev kiri ja Teie vastus moodustavad CCSBT ja Euroopa Liidu vahelise lepingu Euroopa Liidu CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee liikmeks saamise kohta kooskõlas eespool nimetatud resolutsiooni sätetega.

EL soovib väljendada oma kindlat soovi täita jätkuvalt siniuim-tuuni kaitse konventsiooni tingimusi ja laiendatud komisjoni otsuseid.

Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates Teie vastuse saamise päevale järgnevast päevast kuni liit teatab lepingu sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Lugupidamisega

Euroopa Liidu nimel

Lugupeetud ...

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

„Mul on au viidata resolutsioonile laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee loomise kohta (edaspidi „resolutsioon”), mida muudeti 2013. aasta oktoobris CCSBT 20. istungil.

Resolutsiooni punktis 6 on sätestatud, et kalanduskomisjoni peasekretärile võib laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee liikmeks saamiseks soovi avaldada iga piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kalastus- või muu organisatsioon, mille lipu all sõitvad laevad on eelneva kolme kalendriaasta jooksul püüdnud siniuim-tuuni. Selleks astub CCSBT peasekretär komisjoni nimel kirjavahetusse kõnealuse piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni, kalastus- või muu organisatsiooni esindajaga.

Seoses resolutsiooni punktiga 8 ei ole aastateks 2015–2017 ELile eraldatud 10-tonnist kvooti muudetud.

Oleksin tänulik, kui teataksite mulle käesoleva kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et käesolev kiri ja Teie vastus moodustavad CCSBT ja Euroopa Liidu vahelise lepingu Euroopa Liidu CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee liikmeks saamise kohta kooskõlas eespool nimetatud resolutsiooni sätetega.

EL soovib väljendada oma kindlat soovi täita jätkuvalt siniuim-tuuni kaitse konventsiooni tingimusi ja laiendatud komisjoni otsuseid.

Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates Teie vastuse saamise päevale järgnevast päevast, kuni liit teatab lepingu sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.”

Mul on au kinnitada, et Teie kiri ja käesolev vastus moodustavad CCSBT ja Euroopa Liidu vahelise lepingu Euroopa Liidu CCSBT laiendatud komisjoni ja laiendatud teaduskomitee liikmeks saamise kohta.

Lugupidamisega

CCSBT nimel

---

| 8.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/5

---

Teave 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni kehtivuse pikendamise kohta

Rahvusvaheline teraviljanõukogu otsustas oma 41. istungil (8. juuni 2015, London) pikendada teraviljakaubanduse konventsiooni (1995) (1) kehtivust kahe aasta võrra, 30. juunini 2017.

---

(1)  EÜT L 21, 27.1.1996, lk 49.

---

| 8.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/6

---

Teave 1992. aasta rahvusvahelise suhkrulepingu kehtivuse pikendamise kohta

Rahvusvaheline suhkrunõukogu otsustas oma 47. istungil (25. juuni 2015, Antigua, Guatemala) pikendada rahvusvahelise suhkrulepingu (1992) (1) kehtivust kahe aasta võrra, 31. detsembrini 2017.

---

(1)  EÜT L 379, 23.12.1992, lk 16.

---

MÄÄRUSED

| 8.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1498,

7. september 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 173,3 |
| MK | 41,5 |
| XS | 29,8 |
| ZZ | 81,5 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| XS | 42,0 |
| ZZ | 79,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,5 |
| ZZ | 132,5 |
| 0805 50 10 | AR | 146,2 |
| BO | 135,7 |
| CL | 137,0 |
| UY | 64,0 |
| ZA | 139,4 |
| ZZ | 124,5 |
| 0806 10 10 | EG | 233,7 |
| MA | 201,0 |
| MK | 63,9 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 159,0 |
| 0808 10 80 | AR | 188,7 |
| BR | 88,5 |
| CL | 125,4 |
| NZ | 145,1 |
| US | 136,8 |
| UY | 110,5 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 129,2 |
| 0808 30 90 | AR | 189,8 |
| CL | 108,0 |
| TR | 131,5 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 135,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 68,9 |
| TR | 148,1 |
| ZZ | 108,5 |
| 0809 40 05 | BA | 55,4 |
| IL | 336,8 |
| MK | 55,1 |
| XS | 68,2 |
| ZZ | 128,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

173,3

MK

41,5

XS

29,8

ZZ

81,5

0707 00 05

TR

116,3

XS

42,0

ZZ

79,2

0709 93 10

TR

132,5

ZZ

132,5

0805 50 10

AR

146,2

BO

135,7

CL

137,0

UY

64,0

ZA

139,4

ZZ

124,5

0806 10 10

EG

233,7

MA

201,0

MK

63,9

TR

137,2

ZZ

159,0

0808 10 80

AR

188,7

BR

88,5

CL

125,4

NZ

145,1

US

136,8

UY

110,5

ZA

109,2

ZZ

129,2

0808 30 90

AR

189,8

CL

108,0

TR

131,5

ZA

113,5

ZZ

135,7

0809 30 10, 0809 30 90

MK

68,9

TR

148,1

ZZ

108,5

0809 40 05

BA

55,4

IL

336,8

MK

55,1

XS

68,2

ZZ

128,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 8.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/10

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1499,

3. september 2015,

millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 6058 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist.

| (1) | Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja kõnealuse lõigu alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, milleks käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja kõnealuse lõigu alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, milleks käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (2) | Komisjon võttis 29. juulil 2011 vastu rakendusotsuse 2011/489/EL, (2) millega lubati Belgial lasta Flandria piirkonnas kasutada teatavatel tingimustel kuni 250 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu ja tritikut ning seejärel vahekultuuri, ning maatükkidel, millel kasvatatakse suhkru- või söödapeeti. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis 29. juulil 2011 vastu rakendusotsuse 2011/489/EL, (2) millega lubati Belgial lasta Flandria piirkonnas kasutada teatavatel tingimustel kuni 250 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnnikulämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu ja tritikut ning seejärel vahekultuuri, ning maatükkidel, millel kasvatatakse suhkru- või söödapeeti.

| (3) | Rakendusotsusega 2011/489/EL lubatud erandi alla kuulus ligikaudu 2 970 põllumajandustootjat ja 82 820 hektarit maad ning selle kehtivus lõppes 31. detsembril 2014. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsusega 2011/489/EL lubatud erandi alla kuulus ligikaudu 2 970 põllumajandustootjat ja 82 820 hektarit maad ning selle kehtivus lõppes 31. detsembril 2014.

| (4) | Belgia esitas 7. aprillil 2015 komisjonile taotluse Flandria piirkonda käsitleva erandi uuendamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel. |
| --- | --- |

(4)

Belgia esitas 7. aprillil 2015 komisjonile taotluse Flandria piirkonda käsitleva erandi uuendamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel.

| (5) | Taotletud erand käsitleb Belgia kavatsust lubada Flandrias kasutada kuni 250 kg rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud seasõnniku lämmastikku hektari kohta aastas konkreetsetes põllumajandusettevõtetes maatükkidel, mida haritakse rohumaana, rohu-ristiku segarohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnniku ja töödeldud seasõnniku lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu või tritikut ja seejärel vahekultuuri ning maatükkidel, millel kasvatatakse peeti. |
| --- | --- |

(5)

Taotletud erand käsitleb Belgia kavatsust lubada Flandrias kasutada kuni 250 kg rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud seasõnniku lämmastikku hektari kohta aastas konkreetsetes põllumajandusettevõtetes maatükkidel, mida haritakse rohumaana, rohu-ristiku segarohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi, ning maatükkidel, kus esmalt niidetakse rohumaa või lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais, ning kuni 200 kg loomasõnniku ja töödeldud seasõnniku lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, millel kasvatatakse talinisu või tritikut ja seejärel vahekultuuri ning maatükkidel, millel kasvatatakse peeti.

| (6) | Belgia esitatud teave seoses rakendusotsuse 2011/489/EL alusel lubatud erandiga näitab, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa vee kvaliteedi halvenemist. Liikmesriikide poolt ajavahemiku 2008–2011 kohta esitatud aruannete alusel koostatud komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta (3) näitab, et Flandria seirejaamadest 78 % puhul on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja seirejaamadest 63 % puhul on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Võrdlemine eelmise aruandeperioodi (2004–2007) seireandmetega näitab põhjavee nitraadisisalduse langustendentsi. Seirejaamadest 93 % puhul on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja seirejaamadest 70 % puhul on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Enamikus pinnavee seirekohtadest on pinnavee nitraadisisaldus vähenev. Aruandeperioodil 2008–2011 klassifitseeriti ligi 80 % jõgedest ja kõik üleminekuveekogud eutroofseks või hüpertroofseks. |
| --- | --- |

(6)

Belgia esitatud teave seoses rakendusotsuse 2011/489/EL alusel lubatud erandiga näitab, et kõnealuse erandi kohaldamine ei ole toonud kaasa vee kvaliteedi halvenemist. Liikmesriikide poolt ajavahemiku 2008–2011 kohta esitatud aruannete alusel koostatud komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta (3) näitab, et Flandria seirejaamadest 78 % puhul on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja seirejaamadest 63 % puhul on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Võrdlemine eelmise aruandeperioodi (2004–2007) seireandmetega näitab põhjavee nitraadisisalduse langustendentsi. Seirejaamadest 93 % puhul on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja seirejaamadest 70 % puhul on pinnavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Enamikus pinnavee seirekohtadest on pinnavee nitraadisisaldus vähenev. Aruandeperioodil 2008–2011 klassifitseeriti ligi 80 % jõgedest ja kõik üleminekuveekogud eutroofseks või hüpertroofseks.

| (7) | Flandria kehtestas järgmised veekvaliteedi eesmärgid, mis tuleb saavutada tegevuskava perioodi jooksul ajavahemikus 2015–2018. Pinnavee puhul tuleb saavutada kvaliteedistandard 50 mg nitraate liitri kohta 95 % põllumajandusliku seirevõrgustiku seirepunktides; aeglasema taastumiskiirusega madala põhjavee keskmist nitraadisisaldust tuleb vähendada 20 % võrreldes 2010. aasta keskmise tasemega 40 mg/l; hüdrogeoloogilistel tervikaladel, kus madala põhjavee nitraadisisaldus on keskmiselt suurem kui 50 mg/l, tuleb keskmist nitraadisisaldust vähendada 5 mg võrra liitri kohta. |
| --- | --- |

(7)

Flandria kehtestas järgmised veekvaliteedi eesmärgid, mis tuleb saavutada tegevuskava perioodi jooksul ajavahemikus 2015–2018. Pinnavee puhul tuleb saavutada kvaliteedistandard 50 mg nitraate liitri kohta 95 % põllumajandusliku seirevõrgustiku seirepunktides; aeglasema taastumiskiirusega madala põhjavee keskmist nitraadisisaldust tuleb vähendada 20 % võrreldes 2010. aasta keskmise tasemega 40 mg/l; hüdrogeoloogilistel tervikaladel, kus madala põhjavee nitraadisisaldus on keskmiselt suurem kui 50 mg/l, tuleb keskmist nitraadisisaldust vähendada 5 mg võrra liitri kohta.

| (8) | Nimetatud eesmärkide saavutamiseks on Flandria ajavahemikuks 2015–2018 kehtestanud tõhustatud tegevuskava. Strateegia vaadatakse läbi 2016.–2017. aasta talve lõpul ning sellest lähtuvalt võidakse võtta täiendavaid tugevdatud meetmeid, et tagada kehtestatud veekvaliteedi eesmärkide saavutamine. Õigusakti, millega direktiiv 91/676/EMÜ võeti üle Flandria piirkonna jaoks, „Dekreet veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest” (4) (edaspidi „sõnnikudekreet”), on muudetud (5)12. juunil 2015 vastavalt 2015.–2018. aasta tegevuskavale ja seda kohaldatakse koos käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(8)

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks on Flandria ajavahemikuks 2015–2018 kehtestanud tõhustatud tegevuskava. Strateegia vaadatakse läbi 2016.–2017. aasta talve lõpul ning sellest lähtuvalt võidakse võtta täiendavaid tugevdatud meetmeid, et tagada kehtestatud veekvaliteedi eesmärkide saavutamine. Õigusakti, millega direktiiv 91/676/EMÜ võeti üle Flandria piirkonna jaoks, „Dekreet veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest” (4) (edaspidi „sõnnikudekreet”), on muudetud (5)12. juunil 2015 vastavalt 2015.–2018. aasta tegevuskavale ja seda kohaldatakse koos käesoleva otsusega.

| (9) | Sõnnikudekreet kehtib kogu Flandria piirkonna territooriumil. |
| --- | --- |

(9)

Sõnnikudekreet kehtib kogu Flandria piirkonna territooriumil.

| (10) | Sõnnikudekreet hõlmab nii lämmastiku kui ka fosfori kasutamise piiranguid. |
| --- | --- |

(10)

Sõnnikudekreet hõlmab nii lämmastiku kui ka fosfori kasutamise piiranguid.

| (11) | Belgia esitatud tõendavatest dokumentidest Flandria piirkonna kohta ilmneb, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 kg ja 200 kg loomasõnnikulämmastikku aastas hektari kohta, on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(11)

Belgia esitatud tõendavatest dokumentidest Flandria piirkonna kohta ilmneb, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 kg ja 200 kg loomasõnnikulämmastikku aastas hektari kohta, on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (12) | Belgia esitatud andmed Flandria piirkonna kohta ajavahemikus 2008–2011 näitavad, et sigade arv on kasvanud 4,4 % võrreldes ajavahemikuga 2004–2007. Kõige uuemate 2012. ja 2013. aasta kohta olemasolevate näitajate kohaselt on sigade arv kasvanud mõõdukalt 2,6 %. Kodulindude arv on ajavahemikus 2004–2008 vähenenud 13,2 % ning seejärel kasvanud 20,8 %. Veiste arv ei ole muutunud. Selleks et vältida loomakasvatuse laienemist taotletud erandi kohaldamise tagajärjel, tagavad pädevad asutused ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu piiramise (toitainete heitekvoodid) Flandria piirkonnas vastavalt sõnnikudekreedi sätetele. |
| --- | --- |

(12)

Belgia esitatud andmed Flandria piirkonna kohta ajavahemikus 2008–2011 näitavad, et sigade arv on kasvanud 4,4 % võrreldes ajavahemikuga 2004–2007. Kõige uuemate 2012. ja 2013. aasta kohta olemasolevate näitajate kohaselt on sigade arv kasvanud mõõdukalt 2,6 %. Kodulindude arv on ajavahemikus 2004–2008 vähenenud 13,2 % ning seejärel kasvanud 20,8 %. Veiste arv ei ole muutunud. Selleks et vältida loomakasvatuse laienemist taotletud erandi kohaldamise tagajärjel, tagavad pädevad asutused ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu piiramise (toitainete heitekvoodid) Flandria piirkonnas vastavalt sõnnikudekreedi sätetele.

| (13) | Ajavahemikus 2008–2011 kasutati loomasõnnikulämmastikku 15 % vähem kui ajavahemikus 2004–2007. Kolmanda tegevuskava rakendamise ajal (2007–2010) jäi loomasõnnikulämmastiku kasutamine tasemele ligikaudu 101 tuhat tonni aastas. Neljanda tegevuskava rakendamise ajal täheldati edasist loomasõnnikulämmastiku kasutamise langust ning 2013. aastal kasutatud kogus oli 94,5 tuhat tonni. Aruandeperioodil 2008–2011 kasvas mineraallämmastiku kasutamine 4 % võrreldes ajavahemikuga 2004–2007. Kõige uuemate 2012. ja 2013. aasta kohta olemasolevate andmete kohaselt püsib mineraallämmastiku kasutamismäär stabiilselt 39 tuhande tonni juures. |
| --- | --- |

(13)

Ajavahemikus 2008–2011 kasutati loomasõnnikulämmastikku 15 % vähem kui ajavahemikus 2004–2007. Kolmanda tegevuskava rakendamise ajal (2007–2010) jäi loomasõnnikulämmastiku kasutamine tasemele ligikaudu 101 tuhat tonni aastas. Neljanda tegevuskava rakendamise ajal täheldati edasist loomasõnnikulämmastiku kasutamise langust ning 2013. aastal kasutatud kogus oli 94,5 tuhat tonni. Aruandeperioodil 2008–2011 kasvas mineraallämmastiku kasutamine 4 % võrreldes ajavahemikuga 2004–2007. Kõige uuemate 2012. ja 2013. aasta kohta olemasolevate andmete kohaselt püsib mineraallämmastiku kasutamismäär stabiilselt 39 tuhande tonni juures.

| (14) | Pärast taotluse läbivaatamist võib öelda, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 kg ja 200 kg rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud seasõnniku lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused, mida kohaldatakse lisaks 2015.–2018. aasta tegevuskava raames võetavatele tugevdatud meetmetele. |
| --- | --- |

(14)

Pärast taotluse läbivaatamist võib öelda, et kavandatavad kogused, mis on vastavalt 250 kg ja 200 kg rohusööjate kariloomade sõnniku ja töödeldud seasõnniku lämmastikku hektari kohta aastas, ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused, mida kohaldatakse lisaks 2015.–2018. aasta tegevuskava raames võetavatele tugevdatud meetmetele.

| (15) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/60/EÜ (6) nähakse ette mitmekülgne ja piiriülene lähenemine veekaitsele, mis on organiseeritud jõgede vesikondades eesmärgiga saavutada 2015. aastaks Euroopa veekogude hea seisund. Selle eesmärgi lahutamatu osa on toitainetesisalduse vähendamine. Käesoleva otsuse alusel erandi lubamisega ei piirata direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaldamist ega välistata, et direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/60/EÜ (6) nähakse ette mitmekülgne ja piiriülene lähenemine veekaitsele, mis on organiseeritud jõgede vesikondades eesmärgiga saavutada 2015. aastaks Euroopa veekogude hea seisund. Selle eesmärgi lahutamatu osa on toitainetesisalduse vähendamine. Käesoleva otsuse alusel erandi lubamisega ei piirata direktiivi 2000/60/EÜ sätete kohaldamist ega välistata, et direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/2/EÜ (7) on sätestatud liidu ruumiandmete taristu rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla mõju keskkonnale. Kõnealuse otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid olema kooskõlas osutatud direktiivi sätetega, kus need on kohaldatavad. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaks Belgia kõnealuse otsuse raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 V jaotise II peatükile (8). |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/2/EÜ (7) on sätestatud liidu ruumiandmete taristu rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla mõju keskkonnale. Kõnealuse otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid olema kooskõlas osutatud direktiivi sätetega, kus need on kohaldatavad. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaks Belgia kõnealuse otsuse raames vajalikke andmeid kogudes vajaduse korral kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 V jaotise II peatükile (8).

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Belgia poolt Flandria piirkonna nimel taotletud erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ettenähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse artiklites 4–12 sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat otsust kohaldatakse igal üksikjuhtumil eraldi põllumajandusettevõtte kindlaksmääratud maatükkide suhtes, millel kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood ning mille puhul artiklites 4–7 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „põllumajandusettevõte” – põllumajanduslik majapidamine, sõltumata sellest, kas seal tegeletakse loomakasvatusega või mitte; |
| --- | --- |

a)

„põllumajandusettevõte” – põllumajanduslik majapidamine, sõltumata sellest, kas seal tegeletakse loomakasvatusega või mitte;

| b) | „maatükk” – põllukultuuri, mullatüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm; |
| --- | --- |

b)

„maatükk” – põllukultuuri, mullatüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm;

| c) | „rohumaa” – ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat); |
| --- | --- |

c)

„rohumaa” – ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat);

| d) | „suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid, millel on pikk kasvuperiood” on järgmised:






  i) | rohumaa; |
| --- | --- | --- |

d)

„suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid, millel on pikk kasvuperiood” on järgmised:

i)

rohumaa;

| ii) | rohumaa, mille taimestikust vähem kui 50 % on ristikhein; |
| --- | --- |

ii)

rohumaa, mille taimestikust vähem kui 50 % on ristikhein;

| iii) | mais, mille alustaimedeks külvatakse enne või pärast koristust vahekultuurina toimivad heintaimed, mis lõigatakse ja koristatakse põllult; |
| --- | --- |

iii)

mais, mille alustaimedeks külvatakse enne või pärast koristust vahekultuurina toimivad heintaimed, mis lõigatakse ja koristatakse põllult;

| iv) | rohumaa või rukis, mis niidetakse või lõigatakse enne maisi külvamist; |
| --- | --- |

iv)

rohumaa või rukis, mis niidetakse või lõigatakse enne maisi külvamist;

| v) | talinisu või tritik, millele järgneb vahekultuur; |
| --- | --- |

v)

talinisu või tritik, millele järgneb vahekultuur;

| vi) | suhkru- või söödapeet; |
| --- | --- |

vi)

suhkru- või söödapeet;

| e) | „rohusööjad kariloomad” – veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, kitsed ja hobused; |
| --- | --- |

e)

„rohusööjad kariloomad” – veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, kitsed ja hobused;

| f) | „sõnniku töötlemine” – seasõnniku kaheks, tahkeks ja vedelaks osaks töötlemine, mille eesmärk on parandada mullale laotamist ning tõhustada lämmastiku ja fosfori kogumist; |
| --- | --- |

f)

„sõnniku töötlemine” – seasõnniku kaheks, tahkeks ja vedelaks osaks töötlemine, mille eesmärk on parandada mullale laotamist ning tõhustada lämmastiku ja fosfori kogumist;

| g) | „töödeldud sõnnik” – sõnniku töötlemisel saadud vedel osa; |
| --- | --- |

g)

„töödeldud sõnnik” – sõnniku töötlemisel saadud vedel osa;

| h) | „väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga” – töödeldud sõnnik, mille lämmastikusisaldus on ühe tonni läga kohta maksimaalselt 1 kg ja mille fosfaadisisaldus on ühe tonni läga kohta maksimaalselt 1 kg; |
| --- | --- |

h)

„väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga” – töödeldud sõnnik, mille lämmastikusisaldus on ühe tonni läga kohta maksimaalselt 1 kg ja mille fosfaadisisaldus on ühe tonni läga kohta maksimaalselt 1 kg;

| i) | „mullaprofiil” – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni, välja arvatud juhul, kui põhjavee keskmine kõrgeim tase on sellest kõrgemal; sellisel juhul mullakiht, mis ulatub põhjavee keskmise kõrgeima taseme sügavuseni. |
| --- | --- |

i)

„mullaprofiil” – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni, välja arvatud juhul, kui põhjavee keskmine kõrgeim tase on sellest kõrgemal; sellisel juhul mullakiht, mis ulatub põhjavee keskmise kõrgeima taseme sügavuseni.

Artikkel 4

Iga-aastane taotlus ja kohustused

1.   Käesoleva otsuse kohast erandit kohaldada soovivad põllumajandustootjad esitavad pädevatele asutustele iga aasta 15. veebruariks sellekohase taotluse. 2015. aasta kohta esitatakse iga-aastane taotlus 31. juuliks.

2.   Koos lõikes 1 osutatud iga-aastase taotlusega võtavad põllumajandustootjad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimusi.

Artikkel 5

Sõnniku töötlemine

1.   Pädevad asutused tagavad, et sõnniku töötlemisega saadud tahke osa veetakse volitatud ringlussevõtu käitistesse, kus vähendatakse lõhna ja muid heiteid, parandatakse põllumajanduslikke ja hügieeniomadusi, hõlbustatakse käitlemist ning tõhustatakse lämmastiku ja fosfaadi kogumist.

2.   Erandit kohaldavad põllumajandustootjad, kes tegelevad sõnniku töötlemisega, esitavad igal aastal pädevatele asutustele andmed töötlusse saadetud sõnniku hulga, tahke osa ja töödeldud sõnniku hulga ja sihtkoha ning lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta.

3.   Pädevad asutused koostavad töödeldud sõnniku koostise, selles esinevate kõikumiste ja töötlemise tõhususe hindamise tunnustatud meetodid iga põllumajandusettevõtte jaoks, mille suhtes kohaldatakse üksikerandit, ning ajakohastavad neid regulaarselt.

4.   Pädevad asutused tagavad, et võrdlusolukorrast (looma toorsõnniku ladustamine ja maale laotamine) suuremaid heitkoguseid tekitavate käitiste puhul kogutakse ja töödeldakse sõnniku töötlemisel tekkiv ammoniaak ja muud heited, selleks et vähendada nende keskkonnamõju ja keskkonna saastumist.

Sel eesmärgil tagavad pädevad asutused, et koostatakse loend käitistest, mille heitkoguseid tuleb töödelda, ning seda ajakohastatakse regulaarselt.

Artikkel 6

Sõnniku ja muude väetiste laotamine

1.   Vastavalt lõigetes 2–12 sätestatud tingimustele ei tohi erandiga hõlmatud maatükkidele igal aastal laotatava rohusööjate kariloomade sõnniku, töödeldud sõnniku ning väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, sealhulgas loomade endi poolt karjamaale jäetavate väljaheidete kogus ületada järgmisi väärtuseid:

| a) | 250 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel:






  i) | mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi; |
| --- | --- | --- |

a)

250 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel:

i)

mida haritakse rohumaana ja millel kasvatatakse heintaimede allakülviga maisi;

| ii) | kus esmalt niidetakse rohumaa ja seejärel külvatakse mais; |
| --- | --- |

ii)

kus esmalt niidetakse rohumaa ja seejärel külvatakse mais;

| iii) | kus esmalt lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais; |
| --- | --- |

iii)

kus esmalt lõigatakse rukis ja seejärel külvatakse mais;

| iv) | mida haritakse rohumaana, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %; |
| --- | --- |

iv)

mida haritakse rohumaana, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %;

| b) | 200 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, kus kasvatatakse:






  i) | talinisu, mille järel külvatakse vahekultuur; |
| --- | --- | --- |

b)

200 kg lämmastikku hektari kohta aastas maatükkidel, kus kasvatatakse:

i)

talinisu, mille järel külvatakse vahekultuur;

| ii) | tritikut, mille järel külvatakse vahekultuur; |
| --- | --- |

ii)

tritikut, mille järel külvatakse vahekultuur;

| iii) | suhkru- või söödapeeti. |
| --- | --- |

iii)

suhkru- või söödapeeti.

2.   Erandiga hõlmatud maatükkidele võib laotada töödeldud sõnnikut, mida ei käsitata väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega lägana, üksnes siis, kui selle lämmastiku ja fosfaadi suhe (N/P2O5) on vähemalt 3,3.

3.   Väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga laotamine piirdub maksimaalselt 15 tonniga hektari kohta.

4.   Lämmastiku ja fosfaadi üldkogus peab vastama asjaomase põllukultuuri toitainevajadusele ning selle puhul võetakse arvesse mullast saadavat lämmastikku ja töötlemise tulemusena saadud loomasõnnikulämmastiku suuremat hulka. See ei tohi ühegi põllukultuuri puhul mingil juhul ületada tegevusprogrammis sätestatud fosfaadi ja lämmastiku suurimaid kasutuskoguseid.

5.   Erandiga hõlmatud maatükkidel on keelatud kasutada keemilistest väetistest pärinevat fosfaati.

6.   Iga põllumajandusettevõtte koostab kogu oma maa-ala kohta väetamiskava, milles on kirjeldatud külvikorda ning sõnniku ja lämmastik- ja fosfaatväetiste kavandatud kasutamist. Kava peab olema põllumajandusettevõttes saadaval hiljemalt iga kalendriaasta 15. veebruarist.

Väetamiskava peab sisaldama järgmist:

| a) | kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht; |
| --- | --- |

a)

kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;

| b) | põllumajandusettevõttes toodetava sõnniku (välja arvatud lauda- ja laokaod) lämmastikusisalduse ja fosforisisalduse arvutus; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusettevõttes toodetava sõnniku (välja arvatud lauda- ja laokaod) lämmastikusisalduse ja fosforisisalduse arvutus;

| c) | sõnniku töötlemise kirjeldus ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused; |
| --- | --- |

c)

sõnniku töötlemise kirjeldus ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused;

| d) | põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;

| e) | põllukultuuride külvikord ja nende maatükkide pindala, kus kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood; |
| --- | --- |

e)

põllukultuuride külvikord ja nende maatükkide pindala, kus kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood;

| f) | põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta; |
| --- | --- |

f)

põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta;

| g) | arvestus sõnnikulämmastiku ja -fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

g)

arvestus sõnnikulämmastiku ja -fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| h) | arvestus keemiliste ja muude väetiste lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

h)

arvestus keemiliste ja muude väetiste lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| i) | arvutused selle kohta, kas lämmastiku ja fosfori kasutamine vastab kasutamisnormidele. |
| --- | --- |

i)

arvutused selle kohta, kas lämmastiku ja fosfori kasutamine vastab kasutamisnormidele.

Selleks et tagada vastavus kava ja põllumajandustegevuse vahel, vaadatakse väetamiskava läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust põllumajandustegevuses.

7.   Iga põllumajandusettevõte peab väetamisarvestust; see esitatakse pädevale asutusele iga kalendriaasta kohta järgmise kalendriaasta 15. märtsiks.

8.   Väetamisarvestuses esitatakse järgmised andmed:

| a) | põllukultuurialune kasvupind; |
| --- | --- |

a)

põllukultuurialune kasvupind;

| b) | kariloomade arv ja liik; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arv ja liik;

| c) | sõnnikutoodang looma kohta; |
| --- | --- |

c)

sõnnikutoodang looma kohta;

| d) | põllumajandusettevõtte imporditud väetiste kogus; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõtte imporditud väetiste kogus;

| e) | põllumajandusettevõttest välja veetud sõnniku kogus ja selle saajad. |
| --- | --- |

e)

põllumajandusettevõttest välja veetud sõnniku kogus ja selle saajad.

9.   Igas erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes peavad olema kättesaadavad mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsi tulemused.

Lämmastiku- ja fosforisisalduse proovid võetakse ja analüüsid tehakse külvikordi ja mullaomadusi arvesse võttes põllumajandusettevõtte kõikidel samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul enne 31. maid.

Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.

10.   Nitraadisisaldust mullaprofiilis mõõdetakse iga aasta sügisel ja mõõtmine viiakse läbi hiljemalt 15. novembriks ning see peab hõlmama vähemalt 6 % kõigist erandiga hõlmatud maatükkidest ning 1 % erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes kasutatavatest muudest maatükkidest selliselt, et vähemalt 85 % kõnealustest põllumajandusettevõtetest oleksid hõlmatud. Iga kahe hektari põllumajandusmaa kohta tuleb võtta vähemalt kolm proovi mullaprofiili kolmest eri kihist.

11.   Erandiga hõlmatud maatükkidele ei tohi sõnnikut, töödeldud sõnnikut ega väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, mille üldine lämmastikusisaldus on suurem kui 0,60 kg/t, keemilisi ega muid väetiseid laotada 1. septembrist kuni järgmise aasta 15. veebruarini.

12.   Vähemalt kaks kolmandikku sõnnikulämmastiku kogusest, välja arvatud rohusööjate kariloomade sõnniku lämmastik, laotatakse igal aastal enne 1. juunit.

Artikkel 7

Maaharimine

Üksikerandit kasutavad põllumajandusettevõtted võtavad järgmised meetmed:

| a) | rohumaa küntakse kevadel kõikide mullatüüpide puhul, välja arvatud savimuld; |
| --- | --- |

a)

rohumaa küntakse kevadel kõikide mullatüüpide puhul, välja arvatud savimuld;

| b) | savimullaga rohumaa küntakse enne 15. septembrit; |
| --- | --- |

b)

savimullaga rohumaa küntakse enne 15. septembrit;

| c) | erandiga hõlmatud maatükkide külvikord ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi. See ei kehti siiski ristiku suhtes rohumaal, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %; |
| --- | --- |

c)

erandiga hõlmatud maatükkide külvikord ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi. See ei kehti siiski ristiku suhtes rohumaal, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %;

| d) | suure lämmastikuvajadusega põllukultuur külvatakse kahe nädala jooksul pärast rohumaa kündmist ning väetisi ei kasutata püsirohumaa kündmise aastal; |
| --- | --- |

d)

suure lämmastikuvajadusega põllukultuur külvatakse kahe nädala jooksul pärast rohumaa kündmist ning väetisi ei kasutata püsirohumaa kündmise aastal;

| e) | vahekultuurid külvatakse kahe nädala jooksul pärast talinisu koristamist ja mitte hiljem kui 10. septembril; |
| --- | --- |

e)

vahekultuurid külvatakse kahe nädala jooksul pärast talinisu koristamist ja mitte hiljem kui 10. septembril;

| f) | selleks, et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotuseid alusmullas ning et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuure sisse enne 15. veebruari. |
| --- | --- |

f)

selleks, et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotuseid alusmullas ning et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuure sisse enne 15. veebruari.

Artikkel 8

Muud meetmed

Pädevad asutused tagavad, et töödeldud sõnniku laotamiseks lubatud erandid on vastavuses sõnnikut ja sõnniku tahket osa töötlevate volitatud käitiste võimsusega.

Käesoleva erandi kasutamine ei piira ELi teiste keskkonnaalaste õigusaktide järgimiseks vajalike meetmete kohaldamist.

Artikkel 9

Sõnniku tootmise ja veo meetmed

1.   Pädevad asutused tagavad, et Flandria piirkonnas järgitakse ühes põllumajandusettevõttes peetavate kariloomade arvu piirangut (toitainete heitekvoodid) vastavalt sõnnikudekreedi sätetele.

2.   Pädevad asutused tagavad, et kogu veoettevõtjate teostatav sõnnikuvedu registreeritakse geograafiliste positsioneerimissüsteemide abil.

3.   Pädevad asutused tagavad, et sõnniku lämmastiku- ja fosforisisaldust hinnatakse enne iga vedu. Sõnnikuproove analüüsivad tunnustatud laborid ning analüüside tulemused edastatakse pädevatele asutustele ja põllumajandustootjale, kellele sõnnik tarnitakse.

4.   Pädevad asutused tagavad, et saadetisega on kaasas dokument, milles esitatakse veetud sõnniku kogus ning selle lämmastiku- ja fosforisisaldus.

Artikkel 10

Seire

1.   Pädev asutus tagab, et koostatakse kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete osakaal, maatükkide arv, kariloomade osakaal ning igas omavalitsuses üksikerandi alla kuuluva põllumajandusmaa osakaal ja maakasutus kohalikul tasandil, ning neid ajakohastatakse igal aastal.

Igal aastal kogub ja ajakohastab pädev asutus andmeid üksikeranditega hõlmatud külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta.

2.   Säilitatakse komisjoni otsuse 2008/64/EÜ artikli 10 lõike 2 alusel loodud pinnavee ja madala põhjavee proovide võtmise seirevõrgustik, (9) et hinnata erandi mõju vee kvaliteedile. Seirevõrgustik hõlmab Põhjamerre suubuvate jõgede lämmastiku- ja fosforisisalduse mõõtmist. Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul ei vähendata esialgsete seirealade arvu ega muudeta nende asukohta.

3.   Liivase mullaga põllumajanduslike valgalade puhul teostatakse tugevdatud seiret.

4.   Säilitatakse otsuse 2008/64/EÜ alusel loodud, vähemalt 150 põllumajandusettevõtet hõlmavad seirealad, et saada andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta pinnasevees, mineraallämmastiku kohta mullaprofiilis ning vastavate lämmastiku- ja fosforikadude kohta pinnasevee voolamisel juuretasandilt põhjavette, samuti pinna- ja põhjavee äravoolust tingitud lämmastiku- ja fosforikadude kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes.

Seirealad hõlmavad peamisi mullatüüpe (savi, turvas, liiv ja lössimuld), väetamismeetodeid ja põllukultuure.

Käesoleva otsuse kohaldamisaja jooksul seirevõrgustiku koosseisu ei muudeta.

5.   Seire ja pideva toitainete analüüsi alusel saadakse andmeid maade kasutamise kohta kohalikul tasandil, külvikordade ja väetamismeetodite kohta üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes.

Neid andmeid võib kasutada nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude mudelarvutusteks põldudel, kus kasutatakse rohusööjate kariloomade sõnnikut ja töödeldud seasõnnikut koguses, mis vastab kuni 250 kg või 200 kg lämmastikule hektari kohta aastas.

6.   Seirevõrgustikku kuuluvate põllumajandusettevõtete madala põhjavee, pinnasevee, äravooluvee ja ojade seirevõrgustikust saadakse andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta vees, mis voolab juurte tsoonist põhjavette ning maapealsesse veesüsteemi.

Artikkel 11

Kontroll

1.   Kõik eranditaotlused esitatakse pädevatele asutustele halduskontrolliks. Kui kontrollist selgub, et artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sellisel juhul loetakse taotlus tagasilükatuks.

2.   Põldtunnustamise programmi koostamisel pädevate asutuste poolt võetakse aluseks riskianalüüs, eelnevate aastate kontrollide tulemused ning direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide kohaldamise üldised pistelised kontrollid.

Vähemalt 7 %-s erandit kohaldavatest põllumajandusettevõtetest viiakse läbi kohapealseid kontrolle artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud tingimuste täitmise kontrollimiseks. Kui kontrolli käigus ilmneb nõuete rikkumine, teavitatakse sellest põllumajandustootjat. Sellisel juhul loetakse järgmise aasta eranditaotlus tagasilükatuks.

3.   Artikli 6 lõikes 9 osutatud mõõtmistulemusi kontrollitakse. Kui kontrolli käigus ilmneb nõuete rikkumine, sealhulgas sõnnikudekreedis sätestatud piirmäära ületamine, teavitatakse sellest põllumajandustootjat ning järgmise aasta eranditaotlus seoses maatüki või maatükkidega lükatakse tagasi.

4.   Pädevad asutused tagavad, et kohapealseid kontrolle tehakse vähemalt 2 % sõnnikuvedude suhtes ning need põhinevad riskihindamisel ja lõikes 1 osutatud halduskontrollide tulemustel.

Kontrollid hõlmavad akrediteerimisega seotud kohustuste täitmise kindlakstegemist, saatedokumentide hindamist, sõnniku päritolu ja sihtkoha kindlakstegemist ning veetavast sõnnikust proovide võtmist.

Sõnnikuproovid võetakse vajadusel laadimise ajal, kasutades selleks veokitele paigaldatud automaatseid proovivõtuseadmeid.

Sõnnikuproove analüüsivad pädevate asutuste tunnustatud laborid ning analüüside tulemused edastatakse tarnivale ja vastuvõtvale põllumajandustootjale.

5.   Pädevatele asutustele tagatakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida vastavust käesoleva otsuse alusel tehtud erandile.

Artikkel 12

Aruandlus

1.   Pädevad asutused esitavad iga aasta 30. juuniks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete osakaal, kariloomade osakaal ning põllumajandusmaa osakaal ja maakasutus kohalikul tasandil, samuti andmed erandit kohaldavate põllumajandusettevõtete külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete osakaal, kariloomade osakaal ning põllumajandusmaa osakaal ja maakasutus kohalikul tasandil, samuti andmed erandit kohaldavate põllumajandusettevõtete külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta;

| b) | artikli 10 lõikes 2 osutatud veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee ning Põhjamerre suubuvate veekogude kvaliteedi suundumuste kohta, samuti selgitus erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

b)

artikli 10 lõikes 2 osutatud veeseire tulemused, sealhulgas teave põhja- ja pinnavee ning Põhjamerre suubuvate veekogude kvaliteedi suundumuste kohta, samuti selgitus erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

| c) | hinnang erandiga hõlmatud maatükkide mullaprofiili sügiseste nitraadijääkide kohta ning võrdlus sarnaste külvikordadega tavapäraste maatükkide nitraadijääkide andmete ja suundumustega. Tavapärased maatükid peaksid hõlmama erandit kohaldatavate põllumajandusettevõtete tavapäraseid maatükke ja muude põllumajandusettevõtete maatükke; |
| --- | --- |

c)

hinnang erandiga hõlmatud maatükkide mullaprofiili sügiseste nitraadijääkide kohta ning võrdlus sarnaste külvikordadega tavapäraste maatükkide nitraadijääkide andmete ja suundumustega. Tavapärased maatükid peaksid hõlmama erandit kohaldatavate põllumajandusettevõtete tavapäraseid maatükke ja muude põllumajandusettevõtete maatükke;

| d) | andmed lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta vees, mis voolab juurtetsoonist põhjavette ning maapealsesse veesüsteemi, nagu on osutatud artikli 10 lõikes 6, ning liivmuldadel asuvate põllumajandusalade artikli 10 lõikes 3 osutatud tugevdatud veekontrolli tulemused; |
| --- | --- |

d)

andmed lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta vees, mis voolab juurtetsoonist põhjavette ning maapealsesse veesüsteemi, nagu on osutatud artikli 10 lõikes 6, ning liivmuldadel asuvate põllumajandusalade artikli 10 lõikes 3 osutatud tugevdatud veekontrolli tulemused;

| e) | uuringute tulemused, milles käsitletakse andmeid maade kasutamise kohta kohalikul tasandil, külvikordi ja väetamismeetodeid, ning nitraatide leostumise ja fosforikao artikli 10 lõikes 5 osutatud mudelarvutuste tulemused üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

e)

uuringute tulemused, milles käsitletakse andmeid maade kasutamise kohta kohalikul tasandil, külvikordi ja väetamismeetodeid, ning nitraatide leostumise ja fosforikao artikli 10 lõikes 5 osutatud mudelarvutuste tulemused üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes;

| f) | hinnang erandi tingimuste rakendamise kohta, võttes aluseks põllumajandusettevõtete ja maatükkide suhtes tehtavad kontrollid ning sõnnikuveoga seotud kontrollid, ning halduskontrolli ja põldtunnustamise käigus saadud teave tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta; |
| --- | --- |

f)

hinnang erandi tingimuste rakendamise kohta, võttes aluseks põllumajandusettevõtete ja maatükkide suhtes tehtavad kontrollid ning sõnnikuveoga seotud kontrollid, ning halduskontrolli ja põldtunnustamise käigus saadud teave tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta;

| g) | teave sõnniku töötlemise kohta, kaasa arvatud sõnniku tahke osa edasine töötlemine ja kasutamine, ja üksikasjalik teave töötlemissüsteemide omaduste ja tõhususe ning töödeldud sõnniku koostise kohta; |
| --- | --- |

g)

teave sõnniku töötlemise kohta, kaasa arvatud sõnniku tahke osa edasine töötlemine ja kasutamine, ja üksikasjalik teave töötlemissüsteemide omaduste ja tõhususe ning töödeldud sõnniku koostise kohta;

| h) | teave erandit kohaldavate põllumajandusettevõtete arvu kohta ning selliste, erandiga hõlmatud maatükkide arvu kohta, millele on laotatud töödeldud sõnnikut ning väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, samuti vastavad kogused; |
| --- | --- |

h)

teave erandit kohaldavate põllumajandusettevõtete arvu kohta ning selliste, erandiga hõlmatud maatükkide arvu kohta, millele on laotatud töödeldud sõnnikut ning väikese lämmastiku- ja fosfaadisisaldusega läga, samuti vastavad kogused;

| i) | artikli 5 lõikes 3 osutatud töödeldud sõnniku koostise, selles esinevate kõikumiste ja töötlemise tõhususe hindamise metodoloogia iga põllumajandusettevõtte puhul, mille suhtes kohaldatakse üksikerandit; |
| --- | --- |

i)

artikli 5 lõikes 3 osutatud töödeldud sõnniku koostise, selles esinevate kõikumiste ja töötlemise tõhususe hindamise metodoloogia iga põllumajandusettevõtte puhul, mille suhtes kohaldatakse üksikerandit;

| j) | artikli 5 lõikes 4 osutatud sõnnikutöötlemiskäitiste loend; |
| --- | --- |

j)

artikli 5 lõikes 4 osutatud sõnnikutöötlemiskäitiste loend;

| k) | kokkuvõte artikli 10 lõikes 4 osutatud seirealadelt saadud andmetest ja vastav hinnang; |
| --- | --- |

k)

kokkuvõte artikli 10 lõikes 4 osutatud seirealadelt saadud andmetest ja vastav hinnang;

| l) | väetamisega seotud andmed kõikides üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes, sealhulgas teave saagiste ja mullatüübi kohta; |
| --- | --- |

l)

väetamisega seotud andmed kõikides üksikerandit kasutavates põllumajandusettevõtetes, sealhulgas teave saagiste ja mullatüübi kohta;

| m) | kariloomade arvu suundumused Flandria piirkonna igas kariloomakategoorias ja erandit kasutavates põllumajandusettevõtetes. |
| --- | --- |

m)

kariloomade arvu suundumused Flandria piirkonna igas kariloomakategoorias ja erandit kasutavates põllumajandusettevõtetes.

Aruandes sisalduvad ruumiandmed peavad vastama direktiivi 2007/2/EÜ sätetele, kui need on kohaldatavad. Vajalike andmete kogumisel kasutab Belgia vajadusel määruse (EL) nr 1306/2013 II jaotise V peatüki alusel loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames saadud teavet.

Artikkel 13

Kohaldamisperiood

Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2018.

Artikkel 14

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 3. september 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusotsus 2011/489/EL, 29. juuli 2011, millega lubatakse Belgia Kuningriigi taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 200, 3.8.2011, lk 23).

2

(3)  Nitraadidirektiivi (91/676/EMÜ) kohaldamise kohta Flandria piirkonnas esitatud nelja aasta aruanne, K. Desimpelaere, E. Lesage – Vlaamse Landmaatschappij, R. Eppinger, H. Maeckelberghe, K. Van Hoof – Vlaamse Milieumaatschappij, juuni 2012.

3

(4)  Belgisch Staatsblad, 29. detsember 2006, lk 76368.

4

(5)  Belgisch Staatsblad, 29. juuli 2015, lk 47994.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, 14. märts 2007, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete taristu (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

8

(9)  Komisjoni otsus 2008/64/EÜ, 21. detsember 2007, millega lubatakse Belgia taotletud, Flandria piirkonda käsitlev erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 16, 19.1.2008, lk 28).

9

---

| 8.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/19

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1500,

7. september 2015,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/1423

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 6221 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nodulaarne dermatiit on väga nakkav eelkõige viirusekandjate levitatav veiste viirushaigus, mis põhjustab tõsist kahju ning võib laialdaselt levida peamiselt nakkusele vastuvõtlike elusloomade liikumise ja neilt saadud toodetega kauplemise kaudu. Nodulaarne dermatiit ei ole rahvatervise seisukohalt tähtis, kuna viirus ei kandu edasi inimestele. |
| --- | --- |

(1)

Nodulaarne dermatiit on väga nakkav eelkõige viirusekandjate levitatav veiste viirushaigus, mis põhjustab tõsist kahju ning võib laialdaselt levida peamiselt nakkusele vastuvõtlike elusloomade liikumise ja neilt saadud toodetega kauplemise kaudu. Nodulaarne dermatiit ei ole rahvatervise seisukohalt tähtis, kuna viirus ei kandu edasi inimestele.

| (2) | Nõukogu direktiivis 92/119/EMÜ (4) on sätestatud üldised meetmed teatavate loomahaiguste, k.a nodulaarse dermatiidi tõrjeks. Nende hulka kuuluvad meetmed, mida tuleb võtta loomakasvatusettevõttes nodulaarse dermatiidi kahtluse korral ja juhul, kui haiguse esinemine on leidnud kinnitust; meetmed, mida tuleb võtta piirangutsoonides ning muud täiendavad meetmed haiguse tulemuslikuks tõrjeks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivis 92/119/EMÜ (4) on sätestatud üldised meetmed teatavate loomahaiguste, k.a nodulaarse dermatiidi tõrjeks. Nende hulka kuuluvad meetmed, mida tuleb võtta loomakasvatusettevõttes nodulaarse dermatiidi kahtluse korral ja juhul, kui haiguse esinemine on leidnud kinnitust; meetmed, mida tuleb võtta piirangutsoonides ning muud täiendavad meetmed haiguse tulemuslikuks tõrjeks.

| (3) | Kreeka ametiasutused teatasid 20. augustil 2015 komisjonile kahest veiste nodulaarse dermatiidi puhangust veisefarmides (Kreeka Évrose piirkondlikus üksuses Ferese piirkonnas), kus on kokku ligikaudu 200 veist. Need puhangud on esimesed nodulaarse dermatiidi esinemise juhud liidus. |
| --- | --- |

(3)

Kreeka ametiasutused teatasid 20. augustil 2015 komisjonile kahest veiste nodulaarse dermatiidi puhangust veisefarmides (Kreeka Évrose piirkondlikus üksuses Ferese piirkonnas), kus on kokku ligikaudu 200 veist. Need puhangud on esimesed nodulaarse dermatiidi esinemise juhud liidus.

| (4) | Kreeka kohaldas meetmeid direktiivi 92/119/EMÜ raames ning eelkõige kehtestas puhangukollete ümber ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 10. |
| --- | --- |

(4)

Kreeka kohaldas meetmeid direktiivi 92/119/EMÜ raames ning eelkõige kehtestas puhangukollete ümber ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 10.

| (5) | Tuleks ohjata eelkõige elusveiste ja nende paljundusmaterjaliga kauplemise, teatud mäletsejaliste metsloomade liikumise ning teatavate veistelt pärit toodete turule viimise kaudu nodulaarse dermatiidi viiruse levimise riski Kreeka muudesse piirkondadesse ja teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks ohjata eelkõige elusveiste ja nende paljundusmaterjaliga kauplemise, teatud mäletsejaliste metsloomade liikumise ning teatavate veistelt pärit toodete turule viimise kaudu nodulaarse dermatiidi viiruse levimise riski Kreeka muudesse piirkondadesse ja teistesse liikmesriikidesse.

| (6) | Selleks et vältida selle viirushaiguse levikut Kreeka muudesse osadesse, teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse, on komisjon võtnud vastu rakendusotsuse (EL) 2015/1423, (5) millega nähakse ette ajutised kaitsemeetmed ja keelatakse veiste liikumine ja väljaviimine (kehtib ka nende sperma kohta) ning ka Évrose piirkondlikust üksusest pärit teatavate loomsete toodete turuleviimine. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et vältida selle viirushaiguse levikut Kreeka muudesse osadesse, teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse, on komisjon võtnud vastu rakendusotsuse (EL) 2015/1423, (5) millega nähakse ette ajutised kaitsemeetmed ja keelatakse veiste liikumine ja väljaviimine (kehtib ka nende sperma kohta) ning ka Évrose piirkondlikust üksusest pärit teatavate loomsete toodete turuleviimine.

| (7) | Pärast täiendava teabe saamist epidemioloogilise olukorra kohta Kreekas on nimetatud meetmete täiendamiseks võimalik kohaldada riskivähendusmeetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Pärast täiendava teabe saamist epidemioloogilise olukorra kohta Kreekas on nimetatud meetmete täiendamiseks võimalik kohaldada riskivähendusmeetmeid.

| (8) | Käesolevas otsuses kasutatakse kehtivates õigusaktides määratletud mõisteid, eelkõige direktiivi 92/119/EMÜ artiklis 2, nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ (6) artiklis 2 ja nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (7) artiklis 2 sätestatut. Siiski on käesolevas otsuses spetsiaalselt loodud mõned konkreetsed mõisted, mida otsuses kasutatakse ja seepärast tuleks need otsuses määratleda. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses kasutatakse kehtivates õigusaktides määratletud mõisteid, eelkõige direktiivi 92/119/EMÜ artiklis 2, nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ (6) artiklis 2 ja nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (7) artiklis 2 sätestatut. Siiski on käesolevas otsuses spetsiaalselt loodud mõned konkreetsed mõisted, mida otsuses kasutatakse ja seepärast tuleks need otsuses määratleda.

| (9) | On vaja kindlaks määrata see Kreeka territooriumi osa, kus veiste nodulaarset dermatiiti ei esine ja mille suhtes ei kohaldata piiranguid vastavalt direktiivile 92/119/EMÜ ja käesolevale otsusele. Seepärast on asjakohane nimetada lisas piirangutsoon, võttes arvesse haiguse levimise riski suurust. Sellise piirangutsooni geograafiliste piiride kehtestamine peaks põhinema riskil ja lähtuda tuleks sellest, milliseid võimalikke kontakte nakatunud põllumajandusettevõttega täheldatakse, vektorite võimalikust rollist ning võimalusest rakendada loomade ja toodete liikumise suhtes küllaldast kontrolli. Kõnealune tsoon peaks hõlmama kõiki direktiivi 92/119/EMÜ kohaseid ohustatud tsoone ja järelevalvetsoone. Kreeka esitatud teabe põhjal tuleks piirangutsoonina käsitada kogu Évrose piirkondliku üksuse territooriumi. |
| --- | --- |

(9)

On vaja kindlaks määrata see Kreeka territooriumi osa, kus veiste nodulaarset dermatiiti ei esine ja mille suhtes ei kohaldata piiranguid vastavalt direktiivile 92/119/EMÜ ja käesolevale otsusele. Seepärast on asjakohane nimetada lisas piirangutsoon, võttes arvesse haiguse levimise riski suurust. Sellise piirangutsooni geograafiliste piiride kehtestamine peaks põhinema riskil ja lähtuda tuleks sellest, milliseid võimalikke kontakte nakatunud põllumajandusettevõttega täheldatakse, vektorite võimalikust rollist ning võimalusest rakendada loomade ja toodete liikumise suhtes küllaldast kontrolli. Kõnealune tsoon peaks hõlmama kõiki direktiivi 92/119/EMÜ kohaseid ohustatud tsoone ja järelevalvetsoone. Kreeka esitatud teabe põhjal tuleks piirangutsoonina käsitada kogu Évrose piirkondliku üksuse territooriumi.

| (10) | Samuti on vaja ette näha teatavad piirangud seoses vastuvõtlikest liikidest loomade ja nende paljundusmaterjali väljaviimisega kõnealusest piirangutsoonist, samuti piirangud seoses teatavate kõnealusest tsoonist pärit loomsete saaduste ja kõrvalsaaduste turuleviimisega. |
| --- | --- |

(10)

Samuti on vaja ette näha teatavad piirangud seoses vastuvõtlikest liikidest loomade ja nende paljundusmaterjali väljaviimisega kõnealusest piirangutsoonist, samuti piirangud seoses teatavate kõnealusest tsoonist pärit loomsete saaduste ja kõrvalsaaduste turuleviimisega.

| (11) | Nodulaarse dermatiidi puhangu korral on direktiivi 92/119/EMÜ artikliga 19 nähtud ette võimalus kohaldada selle haiguse vastu vaktsineerimist. Praegu on nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimine Kreekas keelatud. Kreeka on siiski teatanud oma kavatsusest viia läbi erakorraline vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi vastu. Haiguse levimise risk loomade ja loomsete saaduste kaudu on vaktsineeritud ja vaktsineerimata loomade puhul erinev. Seepärast tuleks neid riske eraldi käsitleda ja käesolevas otsuses seda ei tehta. |
| --- | --- |

(11)

Nodulaarse dermatiidi puhangu korral on direktiivi 92/119/EMÜ artikliga 19 nähtud ette võimalus kohaldada selle haiguse vastu vaktsineerimist. Praegu on nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimine Kreekas keelatud. Kreeka on siiski teatanud oma kavatsusest viia läbi erakorraline vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi vastu. Haiguse levimise risk loomade ja loomsete saaduste kaudu on vaktsineeritud ja vaktsineerimata loomade puhul erinev. Seepärast tuleks neid riske eraldi käsitleda ja käesolevas otsuses seda ei tehta.

| (12) | Nodulaarse dermatiidi levimise riski tase on erinevate toodete puhul erinev. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on nodulaarse dermatiidi kohta esitatud teaduslikus arvamuses (8) märkinud, et elusveiste, veiste sperma ja nakatunud veistelt saadud toornahkade liikumine kujutab endast kokkupuute ja tagajärgede poolest suuremat riski kui muude veistelt saadud toodete (nt piim ja piimatooted, töödeldud toornahad või värske liha, lihavalmistised ja lihatooted) liikumine, mille puhul teaduslikud või katsetel põhinevad tõendid nende rolli kohta haiguse edasikandmisel puuduvad. Seepärast tuleb käesolevas otsuses sätestatud meetmed tasakaalustada ja need peavad olema riskidega proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(12)

Nodulaarse dermatiidi levimise riski tase on erinevate toodete puhul erinev. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on nodulaarse dermatiidi kohta esitatud teaduslikus arvamuses (8) märkinud, et elusveiste, veiste sperma ja nakatunud veistelt saadud toornahkade liikumine kujutab endast kokkupuute ja tagajärgede poolest suuremat riski kui muude veistelt saadud toodete (nt piim ja piimatooted, töödeldud toornahad või värske liha, lihavalmistised ja lihatooted) liikumine, mille puhul teaduslikud või katsetel põhinevad tõendid nende rolli kohta haiguse edasikandmisel puuduvad. Seepärast tuleb käesolevas otsuses sätestatud meetmed tasakaalustada ja need peavad olema riskidega proportsionaalsed.

| (13) | Elusveiste väljavedu Évrose piirkondlikust üksusest peaks olema jätkuvalt keelatud, et vältida haiguse levikut. Nodulaarset dermatiiti käsitleva EFSA teadusliku arvamuse kohaselt ja Maailma Loomatervise Organisatsiooni sõnul võivad looduslikud loomaliigid, st teatavad eksootilised metsloomad mängida rolli kõnealuse haiguse edasikandmisel, eelkõige Aafrikas, kus haigus on endeemiline. Seepärast tuleks kohaldada teatavaid ennetavaid meetmeid ka metsloomade suhtes. Kuna täpsemad eeskirjad liidu õigusaktides puuduvad, tuleks sel eesmärgil kasutada sellist liikumist puudutavaid asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis (9). |
| --- | --- |

(13)

Elusveiste väljavedu Évrose piirkondlikust üksusest peaks olema jätkuvalt keelatud, et vältida haiguse levikut. Nodulaarset dermatiiti käsitleva EFSA teadusliku arvamuse kohaselt ja Maailma Loomatervise Organisatsiooni sõnul võivad looduslikud loomaliigid, st teatavad eksootilised metsloomad mängida rolli kõnealuse haiguse edasikandmisel, eelkõige Aafrikas, kus haigus on endeemiline. Seepärast tuleks kohaldada teatavaid ennetavaid meetmeid ka metsloomade suhtes. Kuna täpsemad eeskirjad liidu õigusaktides puuduvad, tuleks sel eesmärgil kasutada sellist liikumist puudutavaid asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis (9).

| (14) | Kreeka on taotlenud erandi tegemist koheseks tapmiseks ette nähtud veiste lähetamise keelust ettevõtetest, mis asuvad piirangutsoonis väljaspool ohustatud ja järelevalvetsooni ning selline erand on ette nähtud OIE maismaaloomade tervise koodeksi artikliga 11.11.5; seepärast on asjakohane lubada selliste saadetiste lähetamist teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(14)

Kreeka on taotlenud erandi tegemist koheseks tapmiseks ette nähtud veiste lähetamise keelust ettevõtetest, mis asuvad piirangutsoonis väljaspool ohustatud ja järelevalvetsooni ning selline erand on ette nähtud OIE maismaaloomade tervise koodeksi artikliga 11.11.5; seepärast on asjakohane lubada selliste saadetiste lähetamist teatavatel tingimustel.

| (15) | Samuti ei saa välistada haiguse edasikandumist veiste sperma ja embrüote kaudu. Seepärast tuleks nende kaupadega seoses näha ette teatavad kaitsemeetmed. Kuna liidu standardid puuduvad, tuleks sel eesmärgil kasutada EFSA teaduslikku arvamust nodulaarse dermatiidi kohta ja OIE maismaaloomade tervise koodeksi asjakohaseid soovitusi. |
| --- | --- |

(15)

Samuti ei saa välistada haiguse edasikandumist veiste sperma ja embrüote kaudu. Seepärast tuleks nende kaupadega seoses näha ette teatavad kaitsemeetmed. Kuna liidu standardid puuduvad, tuleks sel eesmärgil kasutada EFSA teaduslikku arvamust nodulaarse dermatiidi kohta ja OIE maismaaloomade tervise koodeksi asjakohaseid soovitusi.

| (16) | Vastavalt nodulaarset dermatiiti käsitlevale EFSA teaduslikule arvamusele on nodulaarse dermatiidi viiruse edasikandumine spermaga (nii paaritamise kui ka kunstseemendamise puhul) katseliselt tõestatud ning nodulaarse dermatiidi viirus on isoleeritud katseliselt nakatatud pullide spermas. Piirangutsoonist pärit veiste sperma kogumine ja kasutamine tuleks seega keelata. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt nodulaarset dermatiiti käsitlevale EFSA teaduslikule arvamusele on nodulaarse dermatiidi viiruse edasikandumine spermaga (nii paaritamise kui ka kunstseemendamise puhul) katseliselt tõestatud ning nodulaarse dermatiidi viirus on isoleeritud katseliselt nakatatud pullide spermas. Piirangutsoonist pärit veiste sperma kogumine ja kasutamine tuleks seega keelata.

| (17) | OIE maismaaloomade tervise koodeksi artikli 4.7.14 kohaselt on nodulaarne dermatiit määratud vastavalt Rahvusvahelise Embrüote Siirdamise Ühingu käsiraamatule (Manual of the International Embryo Transfer Society) selliste 4. kategooria haiguste või haigusetekitajate hulka, mille kohta on tehtud või pooleli uuringud, mis näitavad, et veel ei ole võimalik mingeid järeldusi teha edasikandumise riski suuruse kohta või embrüo siirdamisega kaasnev haiguse edasikandumise risk ei pruugi olla ebaoluline isegi siis, kui embrüoid käideldakse kogumise ja siirdamise vahel nõuetekohaselt kooskõlas kõnealuse käsiraamatuga. Piirangutsoonist pärit veiste embrüode kogumine ja kasutamine tuleks seega keelata. |
| --- | --- |

(17)

OIE maismaaloomade tervise koodeksi artikli 4.7.14 kohaselt on nodulaarne dermatiit määratud vastavalt Rahvusvahelise Embrüote Siirdamise Ühingu käsiraamatule (Manual of the International Embryo Transfer Society) selliste 4. kategooria haiguste või haigusetekitajate hulka, mille kohta on tehtud või pooleli uuringud, mis näitavad, et veel ei ole võimalik mingeid järeldusi teha edasikandumise riski suuruse kohta või embrüo siirdamisega kaasnev haiguse edasikandumise risk ei pruugi olla ebaoluline isegi siis, kui embrüoid käideldakse kogumise ja siirdamise vahel nõuetekohaselt kooskõlas kõnealuse käsiraamatuga. Piirangutsoonist pärit veiste embrüode kogumine ja kasutamine tuleks seega keelata.

| (18) | Ei ole teaduslikke tõendeid ega katseandmeid selle kohta, et viiruses kanduks edasi haigusele vastuvõtlikele loomadele värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete kaudu. Kuigi nodulaarset dermatiiti käsitleva EFSA teadusliku arvamuse kohaselt võib viirus lihas täpsustamata perioodiks ellu jääda, välistaks liidus kehtiv keeld sööta mäletsejalistele mäletsejalistelt saadud valke võimaluse viirusesse suu kaudu nakatuda. Et vältida igasugust haiguse levimise riski, tuleks Évrose piirkondlikust üksusest pärit veistelt saadud liha, lihavalmistisi ja lihatooteid lubada turule viia üksnes juhul, kui värske liha on saadud veistelt, keda peeti ettevõttes, kus haigust ei esine ning mis paikneb piirangutsoonis väljaspool ohustatud ja järelevalvetsooni. Sellist liha tuleks turule viia ainult Kreeka territooriumil. |
| --- | --- |

(18)

Ei ole teaduslikke tõendeid ega katseandmeid selle kohta, et viiruses kanduks edasi haigusele vastuvõtlikele loomadele värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete kaudu. Kuigi nodulaarset dermatiiti käsitleva EFSA teadusliku arvamuse kohaselt võib viirus lihas täpsustamata perioodiks ellu jääda, välistaks liidus kehtiv keeld sööta mäletsejalistele mäletsejalistelt saadud valke võimaluse viirusesse suu kaudu nakatuda. Et vältida igasugust haiguse levimise riski, tuleks Évrose piirkondlikust üksusest pärit veistelt saadud liha, lihavalmistisi ja lihatooteid lubada turule viia üksnes juhul, kui värske liha on saadud veistelt, keda peeti ettevõttes, kus haigust ei esine ning mis paikneb piirangutsoonis väljaspool ohustatud ja järelevalvetsooni. Sellist liha tuleks turule viia ainult Kreeka territooriumil.

| (19) | Lisaks võib teatavatel tingimustel lubada lähetada sellise värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete saadetisi, mis on saadud väljaspool piirangutsooni peetud loomadelt ja töödeldud ettevõtetes, mis asuvad piirangutsoonis väljaspool ohustatud ja järelevalvetsooni. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks võib teatavatel tingimustel lubada lähetada sellise värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete saadetisi, mis on saadud väljaspool piirangutsooni peetud loomadelt ja töödeldud ettevõtetes, mis asuvad piirangutsoonis väljaspool ohustatud ja järelevalvetsooni.

| (20) | Haiguse levikule võivad olulisel määral kaasa aidata loomasöödana kasutatavad ternespiim, piim ja piimatooted, eelkõige siis, kui ternespiima, piima ja piimatooteid ei kuumtöödelda ega hapendata piisavalt, et viirus inaktiveerida. |
| --- | --- |

(20)

Haiguse levikule võivad olulisel määral kaasa aidata loomasöödana kasutatavad ternespiim, piim ja piimatooted, eelkõige siis, kui ternespiima, piima ja piimatooteid ei kuumtöödelda ega hapendata piisavalt, et viirus inaktiveerida.

| (21) | Kreeka on taotlenud erandi tegemist inimtoiduks ette nähtud pastöriseeritud piima ja piimatoodete lähetamise keelust ettevõtetest, mis asuvad piirangutsoonis väljaspool ohustatud ja järelevalvetsooni. EFSA teaduslikus arvamuses, milles käsitletakse loomade terviseohte loomade toitmisel kasutusvalmis piimatoodetega, mida ei ole täiendavalt töödeldud, (10) on esitatud täpsemalt mõned meetodid, millega on võimalik vähendada nodulaarse dermatiidi levimise riski piima ja piimatoodete kaudu; seepärast võib teatavatel tingimustel lubada lähetada inimtoiduks ette nähtud piima ja piimatoodete saadetisi. |
| --- | --- |

(21)

Kreeka on taotlenud erandi tegemist inimtoiduks ette nähtud pastöriseeritud piima ja piimatoodete lähetamise keelust ettevõtetest, mis asuvad piirangutsoonis väljaspool ohustatud ja järelevalvetsooni. EFSA teaduslikus arvamuses, milles käsitletakse loomade terviseohte loomade toitmisel kasutusvalmis piimatoodetega, mida ei ole täiendavalt töödeldud, (10) on esitatud täpsemalt mõned meetodid, millega on võimalik vähendada nodulaarse dermatiidi levimise riski piima ja piimatoodete kaudu; seepärast võib teatavatel tingimustel lubada lähetada inimtoiduks ette nähtud piima ja piimatoodete saadetisi.

| (22) | Komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (11) on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (12) rakenduseeskirjad, sealhulgas loomsete kõrvalsaaduste ja loomadest saadud toodete ohutu töötlemise nõuded. Nodulaarse dermatiidi leviku tõkestamiseks tuleks keelata töötlemata loomsete kõrvalsaaduste turuleviimine. Käesolevas otsuses peetakse töödeldud loomsete kõrvalsaaduste all silmas määruses (EL) nr 142/2011 sätestatud loomatervishoiunõuetele vastavaid saadusi. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (11) on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (12) rakenduseeskirjad, sealhulgas loomsete kõrvalsaaduste ja loomadest saadud toodete ohutu töötlemise nõuded. Nodulaarse dermatiidi leviku tõkestamiseks tuleks keelata töötlemata loomsete kõrvalsaaduste turuleviimine. Käesolevas otsuses peetakse töödeldud loomsete kõrvalsaaduste all silmas määruses (EL) nr 142/2011 sätestatud loomatervishoiunõuetele vastavaid saadusi.

| (23) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmetega tuleks asendada rakendusotsuses (EL) 2015/1423 sätestatud ajutised kaitsemeetmed nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas. Nimetatud otsus tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmetega tuleks asendada rakendusotsuses (EL) 2015/1423 sätestatud ajutised kaitsemeetmed nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas. Nimetatud otsus tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (24) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

1.   Käesoleva otsusega sätestatakse teatavad tõrjemeetmed loomade tervise kaitseks seoses Kreekas kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga.

2.   Vastuolu korral asendavad käesolevas otsuses sätestatud meetmed neid meetmeid, mida Kreeka on võtnud direktiivi 92/119/EMÜ raames.

3.   Artiklites 4, 5, 6 ja 7 ettenähtud erandeid ei kohaldata nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineeritud veiste ja nendest saadud toodete suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „veis”– liikidesse Bos taurus, Bos indicus, Bison bison ja Bubalus bubalis kuuluvad sõralised;

b)   „piirangutsoon”– käesoleva otsuse lisas esitatud osa liikmesriigi territooriumist, mis hõlmab ala, kus kinnitati nodulaarse dermatiidi esinemine, ning direktiivi 92/119/EMÜ artikli 10 kohaselt kehtestatud ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid.

Artikkel 3

Teatavate loomade ja nende sperma ja embrüote liikumise ja väljaviimise keeld ning teatavate loomsete saaduste ja loomsete kõrvalsaaduste turuleviimise keeld

1.   Kreeka keelab järgmiste kaupade saatmise piirangutsoonist teistesse Kreeka osadesse, teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse:

| a) | elusveised ja tehistingimustes peetavad mäletsejalised metsloomad; |
| --- | --- |

a)

elusveised ja tehistingimustes peetavad mäletsejalised metsloomad;

| b) | veiste sperma, munarakud ja embrüod. |
| --- | --- |

b)

veiste sperma, munarakud ja embrüod.

2.   Kreeka keelab väljaspool piirangutsooni turule viia järgmisi kaupu, mis on saadud piirangutsoonis hoitud või kütitud veistest ja mäletsejalistest metsloomadest:

| a) | värske liha ning sellisest värskest lihast toodetud lihavalmistised ja -tooted; |
| --- | --- |

a)

värske liha ning sellisest värskest lihast toodetud lihavalmistised ja -tooted;

| b) | veistelt saadud ternespiim, piim ja piimatooted; |
| --- | --- |

b)

veistelt saadud ternespiim, piim ja piimatooted;

| c) | veiste ja mäletsejaliste metsloomade värsked nahad, välja arvatud punktis d osutatud nahad; |
| --- | --- |

c)

veiste ja mäletsejaliste metsloomade värsked nahad, välja arvatud punktis d osutatud nahad;

| d) | veistelt ja mäletsejalistelt metsloomadelt saadud töötlemata loomsed kõrvalsaadused, välja arvatud juhul, kui kõnealused saadused on määratud ja suunatud pädeva asutuse ametliku järelevalve all kõrvaldamiseks või töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 alusel tunnustatud käitises Kreeka territooriumil. |
| --- | --- |

d)

veistelt ja mäletsejalistelt metsloomadelt saadud töötlemata loomsed kõrvalsaadused, välja arvatud juhul, kui kõnealused saadused on määratud ja suunatud pädeva asutuse ametliku järelevalve all kõrvaldamiseks või töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 alusel tunnustatud käitises Kreeka territooriumil.

Artikkel 4

Erand elusveiste ja tehistingimustes peetavate mäletsejaliste metsloomade lähetamise keelust otse tapamajja viimiseks ning sellistelt loomadelt saadud värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete lähetamiseks

1.   Erandina artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud keelust võib pädev asutus lubada veiste ja tehistingimustes peetavate mäletsejaliste metsloomade lähetamise piirangutsoonis asuvast ettevõttest, mis asub väljaspool ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni, kui loomad viiakse Kreeka teistes piirkondades asuvasse tapamajja, tingimusel, et:

| a) | loomad on sünnist saadik või viimase 28 päeva jooksul viibinud ettevõttes, kus ei ole selle ajavahemiku jooksul ametlikult teatatud nodulaarse dermatiidi esinemise juhtumist; |
| --- | --- |

a)

loomad on sünnist saadik või viimase 28 päeva jooksul viibinud ettevõttes, kus ei ole selle ajavahemiku jooksul ametlikult teatatud nodulaarse dermatiidi esinemise juhtumist;

| b) | loomad on pealelaadimisel kliiniliselt kontrollitud ja neil ei esine nodulaarse dermatiidi kliinilisi sümptomeid; |
| --- | --- |

b)

loomad on pealelaadimisel kliiniliselt kontrollitud ja neil ei esine nodulaarse dermatiidi kliinilisi sümptomeid;

| c) | loomad veetakse tapamajja koheseks tapmiseks, ilma peatuseta või maha laadimata; |
| --- | --- |

c)

loomad veetakse tapamajja koheseks tapmiseks, ilma peatuseta või maha laadimata;

| d) | kõnealune tapamaja selliste loomade tapmiseks on määratud pädeva asutuse poolt; |
| --- | --- |

d)

kõnealune tapamaja selliste loomade tapmiseks on määratud pädeva asutuse poolt;

| e) | lähetav pädev asutus peab teavitama tapamaja eest vastutavat pädevat asutust veiste lähetamise kavatsusest ning viimane teavitab lähetanud pädevat asutust veiste saabumisest; |
| --- | --- |

e)

lähetav pädev asutus peab teavitama tapamaja eest vastutavat pädevat asutust veiste lähetamise kavatsusest ning viimane teavitab lähetanud pädevat asutust veiste saabumisest;

| f) | tapamajja saabumisel hoitakse ja tapetakse need loomad teistest loomadest eraldi vähem kui 36 tunni jooksul. |
| --- | --- |

f)

tapamajja saabumisel hoitakse ja tapetakse need loomad teistest loomadest eraldi vähem kui 36 tunni jooksul.

2.   Kooskõlas lõikega 1 võib veiste ja tehistingimustes peetavate mäletsejaliste metsloomade lähetamine toimuda ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | transpordivahend puhastatakse ja desinfitseeritakse nõuetekohaselt enne ja pärast selliste loomade pealelaadimist vastavalt artiklile 9; |
| --- | --- |

a)

transpordivahend puhastatakse ja desinfitseeritakse nõuetekohaselt enne ja pärast selliste loomade pealelaadimist vastavalt artiklile 9;

| b) | enne vedu ja veo ajal kaitstakse loomi vektorputukate rünnakute eest. |
| --- | --- |

b)

enne vedu ja veo ajal kaitstakse loomi vektorputukate rünnakute eest.

3.   Pädev asutus tagab, et sellistelt loomadelt saadud värske liha, lihavalmistised ja -tooted viiakse turule vastavalt artiklites 5 ja 6 sätestatud nõuetele.

Artikkel 5

Erand elusveistelt ja tehistingimustes peetavatelt mäletsejalistelt metsloomadelt saadud värske liha ja lihavalmististe turule viimise keelust

1.   Erandina artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud keelust võib pädev asutus lubada turule viia väljaspool ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni asuvast piirangutsoonist pärit veistelt ja mäletsejalistelt metsloomadelt saadud värsket liha (v.a rups ja värsked nahad) ning sellest valmistatud lihavalmistisi, tingimusel, et värske liha ja lihavalmistised on saadud loomadelt,

| a) | keda peeti piirangutsoonis asuvas ettevõttes, mille suhtes ei olnud kehtestatud direktiivi 92/119/EMÜ kohaseid piiranguid, või |
| --- | --- |

a)

keda peeti piirangutsoonis asuvas ettevõttes, mille suhtes ei olnud kehtestatud direktiivi 92/119/EMÜ kohaseid piiranguid, või

| b) | kes tapeti enne 21. augustit 2015. |
| --- | --- |

b)

kes tapeti enne 21. augustit 2015.

Pädev asutus tagab, et käesolevas lõikes osutatud saadetisi ei saadeta teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse.

2.   Pädev asutus lubab lähetada teistesse liikmesriikidesse väljaspool piirangutsooni hoitud ja tapetud loomadest saadud värsket liha ja sellisest lihast valmistatud tooteid tingimusel, et kõnealuste saadetistega on kaasas ametlik tõend järgmise kinnitusega:

„Värske liha või lihavalmistised, mis vastavad komisjoni 7. septembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/1500 [C(2015)6221] (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas) nõuetele.”

Artikkel 6

Erand elusveistelt ja tehistingimustes peetavatelt mäletsejalistelt metsloomadelt saadud lihast koosnevate või sellist liha sisaldavate lihatoodete turule viimise keelust

1.   Erandina artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud keelust võib pädev asutus lubada turule viia väljaspool ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni asuvast piirangutsoonist pärit veiste ja mäletsejaliste metsloomade värskest lihast valmistatud lihatoodete saadetisi tingimusel, et värske liha on saadud loomadelt,

| a) | keda peeti piirangutsoonis asuvas ettevõttes, mille suhtes ei olnud kehtestatud direktiivi 92/119/EMÜ kohaseid piiranguid, või |
| --- | --- |

a)

keda peeti piirangutsoonis asuvas ettevõttes, mille suhtes ei olnud kehtestatud direktiivi 92/119/EMÜ kohaseid piiranguid, või

| b) | kes tapeti enne 21. augustit 2015 või |
| --- | --- |

b)

kes tapeti enne 21. augustit 2015 või

| c) | keda peeti ja kes tapeti väljaspool piirangutsooni. |
| --- | --- |

c)

keda peeti ja kes tapeti väljaspool piirangutsooni.

2.   Pädev asutus lubab üksnes Kreeka territooriumil turule viia lõikes 1 osutatud lihatooteid, mis vastavad kõnealuse lõike punktides a ja b sätestatud nõuetele, tingimusel, et kõnealused lihatooted on läbinud muu kui eritöötluse, mis tagab, et lihatoote lõikepinnal ei ole enam näha värske liha tunnuseid.

Pädev asutus tagab, et käesolevas lõikes osutatud saadetisi ei lähetata teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse.

3.   Pädev asutus lubab lähetada teistesse liikmesriikidesse lõike 1 punktides a ja b osutatud saadetisi üksnes tingimusel, et kõnealused lihatooted on läbinud eritöötluse hermeetiliselt suletud mahutis kuni Fo väärtuseni 3 või üle selle ning nendega on kaasas ametlik tõend järgmise kinnitusega:

o

„Lihatooted, mis vastavad komisjoni 7. septembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/1500 [C(2015)6221] (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas) nõuetele.”

4.   Pädev asutus lubada lähetada teistesse liikmesriikidesse lõike 1 punktis c osutatud lihatoodete saadetisi üksnes tingimusel, et lihatooted on läbinud muu kui eritöötluse, mis tagab, et lihatoodete lõikepinnal ei ole enam näha värske liha tunnuseid ning nendega on kaasas ametlik tõend järgmise kinnitusega:

„Lihatooted, mis vastavad komisjoni 7. septembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/1500 [C(2015)6221] (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas) nõuetele.”

Artikkel 7

Erand piima ja piimatoodete lähetamise ja turuleviimise keelust

1.   Erandina artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud keelust võib pädev asutus lubada turule viia väljaspool ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni asuvast piirangutsoonist pärit veistelt saadud inimtoiduks ettenähtud piima ja sellest valmistatud piimatooteid tingimusel, et kõnealune piima ja piimatooted on läbinud nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ (13) IX lisa A osa punktides 1.1–1.5 kirjeldatud töötluse.

13

2.   Pädev asutus lubab lähetada teistesse liikmesriikidesse lõikes 1 osutatud piima ja piimatoodete saadetisi tingimusel, et nende saadetistega on kaasas ametlik tõend järgmise kinnitusega:

„Piim või piimatooted, mis vastavad komisjoni 7. septembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/1500 [C(2015)6221] (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas) nõuetele.”

Artikkel 8

Artikli 5 lõikes 1 osutatud värske liha ja lihavalmististe ning artikli 6 lõikes 2 osutatud lihatoodete spetsiaalne tervisemärk

Kreeka tagab, et artikli 5 lõikes 1 osutatud värske liha ja lihavalmistised ning artikli 6 lõikes 2 osutatud lihatooted märgitakse spetsiaalse tervisemärgi või identifitseerimismärgiga, mis ei ole ovaalne ning mida ei tohi segi ajada järgmiste märkidega:

| a) | värske liha tervisemärgiga, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 (14) I lisa I jao III peatükis; |
| --- | --- |

a)

värske liha tervisemärgiga, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 (14) I lisa I jao III peatükis;

14

| b) | veiselihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete identifitseerimismärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (15) II lisa I jaos. |
| --- | --- |

b)

veiselihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete identifitseerimismärk, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (15) II lisa I jaos.

15

Artikkel 9

Nõuded transpordivahenditele – puhastamine ja desinfitseerimine

1.   Pädev asutus tagab, et kõigi sõidukite puhul, mis on piirangutsoonis kokku puutunud haiguskahtlusega liikidega ja mis kavatsevad sellest tsoonist lahkuda, esitab sõiduki käitaja või juht tõendi selle kohta, et kõnealune sõiduk on pärast viimast kokkupuudet loomadega puhastatud ja desinfitseeritud viisil, mis inaktiveerib veiste nodulaarse dermatiidi viiruse.

2.   Pädev asutus peaks kindlaks määrama, millise teabe loomaveoki käitaja/juht peab esitama, tõendamaks, et nõutud desinfitseerimine on tehtud.

Artikkel 10

Teabenõuded

Kreeka teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees nodulaarse dermatiidi järelevalve tulemustest piirangutsoonis.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusotsus (EL) 2015/1423 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 12

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. oktoobrini 2015.

Artikkel 13

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 7. september 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Nõukogu direktiiv 92/119/EMÜ, 17. detsember 1992, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/1423, 21. august 2015, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses Kreekas esineva nodulaarse dermatiidiga (ELT L 222, 25.8.2015, lk 7).

5

(6)  Nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, 26. juuni 1964, ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64).

6

(7)  Nõukogu direktiiv 92/65/EMÜ, 13. juuli 1992, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A lisa I peatükis osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).

7

(8)  EFSA Journal 2015; 13(1): 3986 [73 lk].

8

EFSA Journal

(9)  24. väljaanne, 2015.

9

(10)  EFSA Journal (2006) 347, lk 1.

10

EFSA Journal

(11)  Komisjoni määrus (EL) nr 142/2011, 25. veebruar 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1069/2009, 21. oktoober 2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

12

(13)  Nõukogu direktiiv 2003/85/EÜ, 29. september 2003, ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ (ELT L 306, 22.11.2003, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

15

---

LISA

Kreeka

Järgmised piirkondlikud üksused Kreekas:

| — | Évrose piirkondlik üksus |
| --- | --- |

—

Évrose piirkondlik üksus

---

Parandused

| 8.9.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/27

---

Komisjoni 13. aprilli 2015. aasta määruse (EL) 2015/603 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate 2-naftüüloksüäädikhappe, atsetokloori, kloropikriini, diflufenikaani, flurprimidooli, flutolaniili ja spinosaadi jääkide piirnormidega) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 100, 17. aprill 2015
  )

Leheküljel 12 artiklis 2

asendatakse

„7. detsembrit 2015.”

järgmisega:

„7. novembrit 2015.”

Leheküljel 12 artikli 3 teises lõigus

asendatakse

„7. detsembrist 2015.”

järgmisega:

„7. novembrist 2015.”

---