# Europos Sąjungos C 242/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 242 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. liepos 23d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 242

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. liepos 23d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 504-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. sausio 21–22 D. |
| 2015/C 242/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pilietinės visuomenės indėlio į ES ir Vidurinės Azijos strategijos peržiūrą (tiriamoji nuomonė) | 1 |
| 2015/C 242/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Moterų migrančių integracijos į darbo rinką (nuomonė savo iniciatyva) | 9 |
| 2015/C 242/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo – įspėjimas Europai ir grėsmė šeimų ūkiams (nuomonė savo iniciatyva) | 15 |
| 2015/C 242/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Padėties panaikinus pieno kvotų sistemą 2015 m. (nuomonė savo iniciatyva) | 24 |
| 2015/C 242/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Padidėjusio elektromagnetinio jautrumo (nuomonė savo iniciatyva) | 31 |
| 2015/C 242/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Turkijos pilietinės visuomenės organizacijų padėties ir veiklos sąlygų | 34 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

504-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. sausio 21–22 D.

2015/C 242/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pilietinės visuomenės indėlio į ES ir Vidurinės Azijos strategijos peržiūrą (tiriamoji nuomonė)

1

2015/C 242/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Moterų migrančių integracijos į darbo rinką (nuomonė savo iniciatyva)

9

2015/C 242/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo – įspėjimas Europai ir grėsmė šeimų ūkiams (nuomonė savo iniciatyva)

15

2015/C 242/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Padėties panaikinus pieno kvotų sistemą 2015 m. (nuomonė savo iniciatyva)

24

2015/C 242/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Padidėjusio elektromagnetinio jautrumo (nuomonė savo iniciatyva)

31

2015/C 242/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Turkijos pilietinės visuomenės organizacijų padėties ir veiklos sąlygų

34

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 504-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. sausio 21–22 D. |
| 2015/C 242/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD)) | 39 |
| 2015/C 242/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Šeštoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita. Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą(COM(2014) 473 final) | 43 |
| 2015/C 242/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų [COM(2014) 215 final] | 48 |
| 2015/C 242/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD)) | 54 |
| 2015/C 242/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Kuriame klestinčią duomenimis grindžiamą ekonomiką(COM(2014) 442 final) | 61 |
| 2015/C 242/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl priemonių, kurių gali imtis Sąjunga, atsižvelgdama į antidempingo ir subsidijų draudimo priemonių bei apsaugos priemonių bendrąjį poveikį (kodifikuota redakcija) (COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD)) | 66 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

504-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. sausio 21–22 D.

2015/C 242/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD))

(COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD))

39

2015/C 242/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Šeštoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita. Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą(COM(2014) 473 final)

(COM(2014) 473 final)

43

2015/C 242/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų [COM(2014) 215 final]

[COM(2014) 215 final]

48

2015/C 242/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD))

(COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD))

(COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD))

54

2015/C 242/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Kuriame klestinčią duomenimis grindžiamą ekonomiką(COM(2014) 442 final)

(COM(2014) 442 final)

61

2015/C 242/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl priemonių, kurių gali imtis Sąjunga, atsižvelgdama į antidempingo ir subsidijų draudimo priemonių bei apsaugos priemonių bendrąjį poveikį (kodifikuota redakcija) (COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD))

(COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD))

66

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

504-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. sausio 21–22 D.

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Pilietinės visuomenės indėlio į ES ir Vidurinės Azijos strategijos peržiūrą“

(tiriamoji nuomonė)

(2015/C 242/01)

| Pranešėjas: | Jonathan PEEL |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis: | Dumitru FORNEA |

Pranešėjas:

Jonathan PEEL

Bendrapranešėjis:

Dumitru FORNEA

Laikinai einantis Latvijos Respublikos užsienio reikalų ministro pareigas ir Vidaus reikalų ministras Rihards KOZLOVSKIS 2014 m. rugsėjo 25 d. raštu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl

Pilietinės visuomenės indėlio į ES ir Vidurinės Azijos strategijos peržiūrą.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. gruodžio 17 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21–22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 180 narių balsavus už, 2 – prieš ir 18 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Komitetas džiaugiasi ES Tarybai pirmininkausiančios Latvijos prašymu parengti tiriamąją nuomonę dėl būsimos, kas dvejus metus atliekamos ES strategijos dėl naujos partnerystės su Vidurine Azija peržiūros (1) ir, visų pirma, jos pasiūlymą pagilinti ES santykius su penkiomis Vidurinės Azijos šalimis (2), kad būtų sukurta veiksminga partnerystė kaip vienas pagrindinių jos užsienio politikos prioritetų. |
| --- | --- |

1.1.

Komitetas džiaugiasi ES Tarybai pirmininkausiančios Latvijos prašymu parengti tiriamąją nuomonę dėl būsimos, kas dvejus metus atliekamos ES strategijos dėl naujos partnerystės su Vidurine Azija peržiūros (1) ir, visų pirma, jos pasiūlymą pagilinti ES santykius su penkiomis Vidurinės Azijos šalimis (2), kad būtų sukurta veiksminga partnerystė kaip vienas pagrindinių jos užsienio politikos prioritetų.

| 1.1.1. | Todėl Komitetas norėtų dar kartą atkreipti dėmesį į savo 2011 m. nuomonėje dėl Vidurinės Azijos (3) pateiktas išvadas ir rekomendacijas, kurios tebėra aktualios. |
| --- | --- |

1.1.1.

Todėl Komitetas norėtų dar kartą atkreipti dėmesį į savo 2011 m. nuomonėje dėl Vidurinės Azijos (3) pateiktas išvadas ir rekomendacijas, kurios tebėra aktualios.

| 1.2. | Komitetas atkreipia dėmesį į Tarybos išvadas, patvirtintas ankstesnės peržiūros metu, kad ES strategija pasiteisino ir tebėra veiksminga (4). Visos ES pastangos užmegzti glaudesnius santykius su penkiomis Vidurinės Azijos šalimis turi išlikti pragmatiškos, pakoreguotos pagal kintančias šio regiono politines, ekonomines ir socialines realias aplinkybes, tačiau neignoruojant pagrindinių žmogaus teisių vertybių ir principų, o prireikus – laikantis pakankamo lankstumo, kad būtų galima lengviau užmegzti abipusiškai naudingus santykius. |
| --- | --- |

1.2.

Komitetas atkreipia dėmesį į Tarybos išvadas, patvirtintas ankstesnės peržiūros metu, kad ES strategija pasiteisino ir tebėra veiksminga (4). Visos ES pastangos užmegzti glaudesnius santykius su penkiomis Vidurinės Azijos šalimis turi išlikti pragmatiškos, pakoreguotos pagal kintančias šio regiono politines, ekonomines ir socialines realias aplinkybes, tačiau neignoruojant pagrindinių žmogaus teisių vertybių ir principų, o prireikus – laikantis pakankamo lankstumo, kad būtų galima lengviau užmegzti abipusiškai naudingus santykius.

| 1.2.1. | Visų pirma, ES nereikia priminti, kad šių šalių, kitaip nei Europos, nesieja tvirti regioninės bendrystės ryšiai – ryšius reikia užmegzti su kiekviena valstybe atskirai; bet koks tokių santykių gilinimas ar išplėtimas padarys neišvengiamą poveikį platesniems ES santykiams su Rusija. ES turi atsižvelgti į šiame regione esančias valdžios struktūras, pasilikdama teisę veikti nepriklausomai. Kadangi šios penkios šalys anksčiau priklausė Sovietų Sąjungai, Rusija laiko jas, kaip ir Ukrainą, savo įtakos zona. Todėl rengiant šią peržiūrą labai svarbu atsižvelgti į bendrą ES požiūrį į Rusiją ir į jos santykius su Rusija. |
| --- | --- |

1.2.1.

Visų pirma, ES nereikia priminti, kad šių šalių, kitaip nei Europos, nesieja tvirti regioninės bendrystės ryšiai – ryšius reikia užmegzti su kiekviena valstybe atskirai; bet koks tokių santykių gilinimas ar išplėtimas padarys neišvengiamą poveikį platesniems ES santykiams su Rusija. ES turi atsižvelgti į šiame regione esančias valdžios struktūras, pasilikdama teisę veikti nepriklausomai. Kadangi šios penkios šalys anksčiau priklausė Sovietų Sąjungai, Rusija laiko jas, kaip ir Ukrainą, savo įtakos zona. Todėl rengiant šią peržiūrą labai svarbu atsižvelgti į bendrą ES požiūrį į Rusiją ir į jos santykius su Rusija.

| 1.3. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Vidurinės Azijos strateginės vietos svarba nuo 2011 m. dar labiau padidėjo, ypač atsižvelgiant į Ukrainos krizę. Be to, jis pažymi, kad šiame regione labai didėja Kinijos aktyvumas. Todėl regionas yra svarbus ES ir Kinijos santykiams ir suteikia puikią galimybę stiprinti ES ir Kinijos strateginę partnerystę, ypač glaudžiau bendradarbiaujant energetikos ir transporto srityse. Rekomenduojame šį aspektą išanalizuoti išsamiai. |
| --- | --- |

1.3.

Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Vidurinės Azijos strateginės vietos svarba nuo 2011 m. dar labiau padidėjo, ypač atsižvelgiant į Ukrainos krizę. Be to, jis pažymi, kad šiame regione labai didėja Kinijos aktyvumas. Todėl regionas yra svarbus ES ir Kinijos santykiams ir suteikia puikią galimybę stiprinti ES ir Kinijos strateginę partnerystę, ypač glaudžiau bendradarbiaujant energetikos ir transporto srityse. Rekomenduojame šį aspektą išanalizuoti išsamiai.

| 1.3.1. | Partnerystės strategijoje energetika ir transportas yra pripažįstamos prioritetinėmis sritimis. Komitetas primena savo 2011 m. rekomendaciją, kad ES ryšių su Vidurine Azija perspektyvumas – daug potencialių energijos atsargų ir kad tokie ryšiai turi remtis praktiniais ir ekonominiais kriterijais. ES elgiasi teisingai dalyvaudama šių šalių energetikos sektoriaus vystyme, pirmiausia dėl to, kad Vidurinės Azijos valstybės turi daug atsargų, kurios galėtų tapti papildomais (bet ne alternatyviais) Europos energijos šaltiniais, nors tranzito ir vežimo klausimai yra sudėtingi. Tačiau svarbu vengti bet kokių galimų nesusipratimų su Kinija dėl mūsų bendro intereso didinti energijos tiekimą iš Vidurinės Azijos. |
| --- | --- |

1.3.1.

Partnerystės strategijoje energetika ir transportas yra pripažįstamos prioritetinėmis sritimis. Komitetas primena savo 2011 m. rekomendaciją, kad ES ryšių su Vidurine Azija perspektyvumas – daug potencialių energijos atsargų ir kad tokie ryšiai turi remtis praktiniais ir ekonominiais kriterijais. ES elgiasi teisingai dalyvaudama šių šalių energetikos sektoriaus vystyme, pirmiausia dėl to, kad Vidurinės Azijos valstybės turi daug atsargų, kurios galėtų tapti papildomais (bet ne alternatyviais) Europos energijos šaltiniais, nors tranzito ir vežimo klausimai yra sudėtingi. Tačiau svarbu vengti bet kokių galimų nesusipratimų su Kinija dėl mūsų bendro intereso didinti energijos tiekimą iš Vidurinės Azijos.

| 1.3.2. | Tvirtai rekomenduojame pasinaudoti turtinga ES patirtimi, kaip sustiprinti bendradarbiavimą, kad pagerėtų energijos vartojimo efektyvumas ir būtų išnaudoti atsinaujinantieji energijos ištekliai, nes regione dar yra daug neišnaudoto potencialo; ne mažiau svarbus tikslas – didėjantis regioninis bendradarbiavimas su GPSI (5) (Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva). |
| --- | --- |

1.3.2.

Tvirtai rekomenduojame pasinaudoti turtinga ES patirtimi, kaip sustiprinti bendradarbiavimą, kad pagerėtų energijos vartojimo efektyvumas ir būtų išnaudoti atsinaujinantieji energijos ištekliai, nes regione dar yra daug neišnaudoto potencialo; ne mažiau svarbus tikslas – didėjantis regioninis bendradarbiavimas su GPSI (5) (Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva).

| 1.3.3. | Komitetas taip pat pakartoja dar vieną 2011 m. rekomendaciją, kad Kinijos ir ES pasiūlyti transporto koridoriai turi būti visiškai suderinti, pirmiausia, jei galima, geležinkelio infrastruktūros srityje. Be to, rekomenduojame dėti daugiau pastangų siekiant rezultatų iš Tarpvyriausybinės komisijos TRACECA (6) (Tarpvyriausybinė komisija dėl transporto koridoriaus Europa–Kaukazas–Azija), kad paspartėtų tvarios infrastruktūros grandinės kūrimas, siekiant užtikrinti daugiarūšį transportą (pirmiausia geležinkelio ir kelių infrastruktūros) koridorių susiejant su transeuropiniais transporto tinklais (TEN). |
| --- | --- |

1.3.3.

Komitetas taip pat pakartoja dar vieną 2011 m. rekomendaciją, kad Kinijos ir ES pasiūlyti transporto koridoriai turi būti visiškai suderinti, pirmiausia, jei galima, geležinkelio infrastruktūros srityje. Be to, rekomenduojame dėti daugiau pastangų siekiant rezultatų iš Tarpvyriausybinės komisijos TRACECA (6) (Tarpvyriausybinė komisija dėl transporto koridoriaus Europa–Kaukazas–Azija), kad paspartėtų tvarios infrastruktūros grandinės kūrimas, siekiant užtikrinti daugiarūšį transportą (pirmiausia geležinkelio ir kelių infrastruktūros) koridorių susiejant su transeuropiniais transporto tinklais (TEN).

| 1.4. | Tačiau ES nepavyks užkariauti protų ir širdžių Vidurinėje Azijoje siekiant tik ekonominių tikslų. Partnerystės strategijoje pabrėžiamos ir žmogaus teisės, teisinė valstybė, geras valdymas ir demokratizacija. Ji turi skatinti pasitikėjimo ugdymą esamose valdžios struktūrose. Šioje srityje regionas vis dar susiduria su sunkiais išbandymais dėl skausmingo perėjimo nuo komandinės prie nacionalinės, į rinką orientuotos ekonomikos endeminių etninių, aplinkosauginių ir ekonominių neramumų laikais. |
| --- | --- |

1.4.

Tačiau ES nepavyks užkariauti protų ir širdžių Vidurinėje Azijoje siekiant tik ekonominių tikslų. Partnerystės strategijoje pabrėžiamos ir žmogaus teisės, teisinė valstybė, geras valdymas ir demokratizacija. Ji turi skatinti pasitikėjimo ugdymą esamose valdžios struktūrose. Šioje srityje regionas vis dar susiduria su sunkiais išbandymais dėl skausmingo perėjimo nuo komandinės prie nacionalinės, į rinką orientuotos ekonomikos endeminių etninių, aplinkosauginių ir ekonominių neramumų laikais.

| 1.4.1. | Partnerystės strategijoje pirmiausia pabrėžiamas ES gebėjimas „perduoti patirtį regioninės integracijos, kuri užtikrintų politinį stabilumą ir gerovę, srityje“, konkrečiai išvardijant valstybes nares, į ES įstojusias 2004 m. ir vėliau. Todėl Komitetas primygtinai ragina ES pirmininkausiančią Latviją paskatinti kitas valstybes nares pasidalyti patirtimi, kaip įveikti perėjimo nuo komandinės prie rinkos ekonomikos sunkumus, kaip vystyti e. valdymo paslaugas (ir svarbiausia e-silk-highway) ir kitas paramos sritis, kurios galėtų kurti pridėtinę vertę, ypač jeigu kartu dedamos pastangos stiprinti teisinę valstybę. |
| --- | --- |

1.4.1.

Partnerystės strategijoje pirmiausia pabrėžiamas ES gebėjimas „perduoti patirtį regioninės integracijos, kuri užtikrintų politinį stabilumą ir gerovę, srityje“, konkrečiai išvardijant valstybes nares, į ES įstojusias 2004 m. ir vėliau. Todėl Komitetas primygtinai ragina ES pirmininkausiančią Latviją paskatinti kitas valstybes nares pasidalyti patirtimi, kaip įveikti perėjimo nuo komandinės prie rinkos ekonomikos sunkumus, kaip vystyti e. valdymo paslaugas (ir svarbiausia e-silk-highway) ir kitas paramos sritis, kurios galėtų kurti pridėtinę vertę, ypač jeigu kartu dedamos pastangos stiprinti teisinę valstybę.

| 1.4.2. | Šiuo požiūriu svarbios ir Komiteto nuomonėje dėl Tvarių pokyčių prie demokratijos pereinančiose šalyse
   (7) pateiktos rekomendacijos. Be to, norėtume atkreipti dėmesį ir į tai, kad svarbus vaidmuo tenka įmonėms ir profsąjungoms, atskirai ir kaip socialiniams partneriams, pasinaudojant jų esamais ryšiais ir skatinant Vidurinės Azijos vyriausybes labiau pripažinti konstruktyvų pilietinės visuomenės vaidmenį. Kad būtų propaguojama tokia nuomonė ir skatinamos investicijos, rekomenduojame kuo greičiau EESRK delegacijai apsilankyti Vidurinėje Azijoje. |
| --- | --- |

1.4.2.

Šiuo požiūriu svarbios ir Komiteto nuomonėje dėl Tvarių pokyčių prie demokratijos pereinančiose šalyse
   (7) pateiktos rekomendacijos. Be to, norėtume atkreipti dėmesį ir į tai, kad svarbus vaidmuo tenka įmonėms ir profsąjungoms, atskirai ir kaip socialiniams partneriams, pasinaudojant jų esamais ryšiais ir skatinant Vidurinės Azijos vyriausybes labiau pripažinti konstruktyvų pilietinės visuomenės vaidmenį. Kad būtų propaguojama tokia nuomonė ir skatinamos investicijos, rekomenduojame kuo greičiau EESRK delegacijai apsilankyti Vidurinėje Azijoje.

| 1.4.3. | Komitetas itin susirūpinęs dėl pranešimų panaikinti ES specialiojo įgaliotinio pareigybę ir primygtinai rekomenduoja ją kuo greičiau atkurti. |
| --- | --- |

1.4.3.

Komitetas itin susirūpinęs dėl pranešimų panaikinti ES specialiojo įgaliotinio pareigybę ir primygtinai rekomenduoja ją kuo greičiau atkurti.

| 1.5. | Jaunimo ir švietimo sritys yra itin svarbios. Šiuo požiūriu Komitetas palankiai vertina pataisytą, labai lauktą ES „Erasmus+“ programą, padedančią vystyti dar glaudesnius švietimo ryšius ir judumą aukštojo mokslo lygmeniu, kartu palengvinant vizų išdavimo procedūras ir panaikinant vizų mokesčius gabiausiems regiono studentams. |
| --- | --- |

1.5.

Jaunimo ir švietimo sritys yra itin svarbios. Šiuo požiūriu Komitetas palankiai vertina pataisytą, labai lauktą ES „Erasmus+“ programą, padedančią vystyti dar glaudesnius švietimo ryšius ir judumą aukštojo mokslo lygmeniu, kartu palengvinant vizų išdavimo procedūras ir panaikinant vizų mokesčius gabiausiems regiono studentams.

| 1.5.1. | Pusė Vidurinės Azijos gyventojų yra iki 25 metų amžiaus. Todėl vidurinis ugdymas yra ne mažiau svarbus nei aukštasis mokslas. Komitetas ragina ES imtis aktyvesnės veiklos ir labiau remti šias sritis, pirmiausia aprūpinant vadovėliais (jeigu jų trūksta vidurinėse mokyklose) ir išsamiau informuojant apie ES vietos kalbomis. Daugiau remti mokytojus, galbūt pasinaudojant platesne kaimo plėtros programa; reikėtų apsvarstyti galimybę išplėsti tikslinę veiklą, kad būtų įtraukti ir tėvai. Bendro švietimo lygio padidinimas taip pat turėtų padėti sumažinti galimo radikalizmo apraiškas tarp vietos jaunimo. |
| --- | --- |

1.5.1.

Pusė Vidurinės Azijos gyventojų yra iki 25 metų amžiaus. Todėl vidurinis ugdymas yra ne mažiau svarbus nei aukštasis mokslas. Komitetas ragina ES imtis aktyvesnės veiklos ir labiau remti šias sritis, pirmiausia aprūpinant vadovėliais (jeigu jų trūksta vidurinėse mokyklose) ir išsamiau informuojant apie ES vietos kalbomis. Daugiau remti mokytojus, galbūt pasinaudojant platesne kaimo plėtros programa; reikėtų apsvarstyti galimybę išplėsti tikslinę veiklą, kad būtų įtraukti ir tėvai. Bendro švietimo lygio padidinimas taip pat turėtų padėti sumažinti galimo radikalizmo apraiškas tarp vietos jaunimo.

| 1.5.2. | Be to, Komitetas rekomenduoja labiau akcentuoti ne tik paramą mokymo mokslui Vidurinėje Azijoje, kur jis yra istoriškai svarbus ir buvo palaikomi ryšiai, ypač su Baltijos valstybėmis, bet ir užtikrinti tvirtesnes žiniasklaidos pozicijas regione per Europos televizijos ir radijo tinklus, pavyzdžiui, Euronews ar Euranet, ir programas vietos kalbomis. |
| --- | --- |

1.5.2.

Be to, Komitetas rekomenduoja labiau akcentuoti ne tik paramą mokymo mokslui Vidurinėje Azijoje, kur jis yra istoriškai svarbus ir buvo palaikomi ryšiai, ypač su Baltijos valstybėmis, bet ir užtikrinti tvirtesnes žiniasklaidos pozicijas regione per Europos televizijos ir radijo tinklus, pavyzdžiui, Euronews ar Euranet, ir programas vietos kalbomis.

| 1.6. | Nepaisant to, Komitetas tvirtai įsitikinęs, kad žmogaus teisės geriausiai gali būti propaguojamos užmezgant ir skatinant ryšius su vietos pilietine visuomene bei didinant jos gebėjimą tapti veiksmingu vyriausybės partneriu ir pašnekovu, taip stiprinant ne tik teisinę valstybę, bet ir nepriklausomas teismines institucijas. |
| --- | --- |

1.6.

Nepaisant to, Komitetas tvirtai įsitikinęs, kad žmogaus teisės geriausiai gali būti propaguojamos užmezgant ir skatinant ryšius su vietos pilietine visuomene bei didinant jos gebėjimą tapti veiksmingu vyriausybės partneriu ir pašnekovu, taip stiprinant ne tik teisinę valstybę, bet ir nepriklausomas teismines institucijas.

| 1.6.1. | Ir toliau labai svarbu skatinti kurti nešališką valstybės tarnybą ir didesnį vaidmenį skirti vietos pilietinei visuomenei, ypač turint omenyje, kad beveik nėra realių nei vienos, nei kitos tradicijų. Labai svarbu, kad ir pati ES užmegztų platesnius ir gilesnius ryšius su vietos pilietine visuomene dialogo žmogaus teisių klausimais forma, ir šis dialogas turėtų būti aktyvesnis, ypač geriau pasinaudojant internetu ir atitinkamomis svetainėmis. |
| --- | --- |

1.6.1.

Ir toliau labai svarbu skatinti kurti nešališką valstybės tarnybą ir didesnį vaidmenį skirti vietos pilietinei visuomenei, ypač turint omenyje, kad beveik nėra realių nei vienos, nei kitos tradicijų. Labai svarbu, kad ir pati ES užmegztų platesnius ir gilesnius ryšius su vietos pilietine visuomene dialogo žmogaus teisių klausimais forma, ir šis dialogas turėtų būti aktyvesnis, ypač geriau pasinaudojant internetu ir atitinkamomis svetainėmis.

| 1.6.2. | Vienas svarbiausių pirmųjų 2007 m. ES Vidurinės Azijos strategijos rezultatų buvo ES dialogo žmogaus teisių klausimais inicijavimas. Vidutiniškai jau surengta po šešis tokio dialogo raundus su kiekviena šalimi. Nors Komitetas ir palankiai vertina Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) informacinius susirinkimus pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO) Briuselyje, nepaisant to, raginame rengti gerokai daugiau tokių susirinkimų pačioje Vidurinėje Azijoje. Panašu, kad šie susirinkimai vyksta tik ad hoc pagrindu ir dažniausiai – tik prieš dialogą, ir ne visuomet svarstomi tie klausimai, kurie PVO yra svarbiausi. |
| --- | --- |

1.6.2.

Vienas svarbiausių pirmųjų 2007 m. ES Vidurinės Azijos strategijos rezultatų buvo ES dialogo žmogaus teisių klausimais inicijavimas. Vidutiniškai jau surengta po šešis tokio dialogo raundus su kiekviena šalimi. Nors Komitetas ir palankiai vertina Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) informacinius susirinkimus pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO) Briuselyje, nepaisant to, raginame rengti gerokai daugiau tokių susirinkimų pačioje Vidurinėje Azijoje. Panašu, kad šie susirinkimai vyksta tik ad hoc pagrindu ir dažniausiai – tik prieš dialogą, ir ne visuomet svarstomi tie klausimai, kurie PVO yra svarbiausi.

| 1.6.3. | Komitetas apgailestauja, kad ES iki šiol buvo beveik pamiršusi tradicines, labiau kaimiškas bendruomenės/savitarpio pagalbos asociacijų ashar/hashar formas, turinčias gilias šaknis ir klajoklių, ir apgyvendintose Vidurinės Azijos vietovėse, skirdama finansavimą tik įsitvirtinusioms profesinėms NVO. Šią padėtį taip pat reikia kuo skubiau taisyti. |
| --- | --- |

1.6.3.

Komitetas apgailestauja, kad ES iki šiol buvo beveik pamiršusi tradicines, labiau kaimiškas bendruomenės/savitarpio pagalbos asociacijų ashar/hashar formas, turinčias gilias šaknis ir klajoklių, ir apgyvendintose Vidurinės Azijos vietovėse, skirdama finansavimą tik įsitvirtinusioms profesinėms NVO. Šią padėtį taip pat reikia kuo skubiau taisyti.

| 1.7. | Nuomonės apimtis nepakankama, kad Komitetas galėtų pateikti savo pastabas dėl konkrečių partnerystės strategijoje nurodytų sričių, tačiau aplinkos tvarumas ir vanduo išlieka svarbiausiomis. Komitetas norėtų paraginti labiau akcentuoti energijos vartojimo efektyvumą, apsirūpinimą maistu ir maisto saugą, tačiau svarbiausia – efektyvų vandens naudojimą ir bendras pastangas mažinti itin didelio masto vandens švaistymą. Vanduo yra gyvybiškai svarbi prekė regione ir turėtų tapti bet kokios Europos Sąjungos skiriamos paramos vietos žemės ūkiui pagrindu. |
| --- | --- |

1.7.

Nuomonės apimtis nepakankama, kad Komitetas galėtų pateikti savo pastabas dėl konkrečių partnerystės strategijoje nurodytų sričių, tačiau aplinkos tvarumas ir vanduo išlieka svarbiausiomis. Komitetas norėtų paraginti labiau akcentuoti energijos vartojimo efektyvumą, apsirūpinimą maistu ir maisto saugą, tačiau svarbiausia – efektyvų vandens naudojimą ir bendras pastangas mažinti itin didelio masto vandens švaistymą. Vanduo yra gyvybiškai svarbi prekė regione ir turėtų tapti bet kokios Europos Sąjungos skiriamos paramos vietos žemės ūkiui pagrindu.

| 1.7.1. | Komitetas pakartoja savo 2011 m. rekomendaciją dėl susijusių, bet sunkių klausimų – apsirūpinimo maistu, apsirūpinimo vandeniu ir energijos tiekimo. Jis dar kartą ragina ES aktyviau dalyvauti skatinant penkias valstybes bendradarbiauti sprendžiant šias problemas holistiškai, pirmiausia dėl to, kad ES jau yra įgijusi praktinės patirties padedant kitoms šio regiono šalims, ir paraginti aktyviau tarpusavyje prekiauti žemės ūkio maisto produktais. |
| --- | --- |

1.7.1.

Komitetas pakartoja savo 2011 m. rekomendaciją dėl susijusių, bet sunkių klausimų – apsirūpinimo maistu, apsirūpinimo vandeniu ir energijos tiekimo. Jis dar kartą ragina ES aktyviau dalyvauti skatinant penkias valstybes bendradarbiauti sprendžiant šias problemas holistiškai, pirmiausia dėl to, kad ES jau yra įgijusi praktinės patirties padedant kitoms šio regiono šalims, ir paraginti aktyviau tarpusavyje prekiauti žemės ūkio maisto produktais.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | ES pirmininkausianti Latvija vienu pagrindinių užsienio politikos prioritetų nustatė ES santykių su penkiomis Vidurinės Azijos šalimis gilinimą. 2015 m. pradžioje bus priimtos Tarybos išvados po to, kai EIVT atliks kas dvejus metus vykstančią ES Vidurinės Azijos strategijos peržiūrą. Pirmiausia Komiteto buvo paprašyta apžvelgti pagrindinius, su dabartine geopolitine ir strategine padėtimi susijusius klausimus, ypač tose srityse, kur yra akivaizdi galimybė kurti realią ES ir Vidurinės Azijos šalių partnerystę. |
| --- | --- |

2.1.

ES pirmininkausianti Latvija vienu pagrindinių užsienio politikos prioritetų nustatė ES santykių su penkiomis Vidurinės Azijos šalimis gilinimą. 2015 m. pradžioje bus priimtos Tarybos išvados po to, kai EIVT atliks kas dvejus metus vykstančią ES Vidurinės Azijos strategijos peržiūrą. Pirmiausia Komiteto buvo paprašyta apžvelgti pagrindinius, su dabartine geopolitine ir strategine padėtimi susijusius klausimus, ypač tose srityse, kur yra akivaizdi galimybė kurti realią ES ir Vidurinės Azijos šalių partnerystę.

| 2.1.1. | Tai – saugumas, švietimas, energetika, transportas, aplinkosauga, įskaitant kaimo plėtrą, platesni tvaraus vystymosi aspektai, verslo aplinka, įskaitant MVĮ, prekybą ir investicijas. |
| --- | --- |

2.1.1.

Tai – saugumas, švietimas, energetika, transportas, aplinkosauga, įskaitant kaimo plėtrą, platesni tvaraus vystymosi aspektai, verslo aplinka, įskaitant MVĮ, prekybą ir investicijas.

| 2.1.2. | Šiame dokumente neverta kartoti daugelio 2011 m. nuomonėje išdėstytų bendrų aplinkybių. Tačiau svarbu priminti, kad nors penkios šalys užima labai didelį plotą, 2013 m. bendras gyventojų skaičius siekė tik apie 66 milijonus. Šios santykinai naujos valstybės tebesiformuoja. Nors nepriklausomos tapo tik 1991 m., žlugus Sovietų Sąjungai, nė vienoje jų anksčiau nebuvo jokio nacionalinio išsivadavimo judėjimo. Daugumos šių šalių santykiai su kaimynais yra įtempti, pirmiausia dėl sienų, kurios dažnai iš esmės nesutampa su etninėmis ribomis, ir tokia padėtis gali peraugti į smurtą. Tai, kas liko iš sanglaudos supratimo, taip pat gali būti neigiamas veiksnys, nes primena sovietinius laikus. Nedingo ir sunkumai, susiję su skausmingu perėjimu prie nacionalinės, į rinką orientuotos ekonomikos. Valdančiojo elito mąstysena taip pat nedaug pasikeitė: senos sovietinės nomenklatūros administracinės struktūros virto oligarchiniu, klanų ar šeimų biurokratiniu aparatu. |
| --- | --- |

2.1.2.

Šiame dokumente neverta kartoti daugelio 2011 m. nuomonėje išdėstytų bendrų aplinkybių. Tačiau svarbu priminti, kad nors penkios šalys užima labai didelį plotą, 2013 m. bendras gyventojų skaičius siekė tik apie 66 milijonus. Šios santykinai naujos valstybės tebesiformuoja. Nors nepriklausomos tapo tik 1991 m., žlugus Sovietų Sąjungai, nė vienoje jų anksčiau nebuvo jokio nacionalinio išsivadavimo judėjimo. Daugumos šių šalių santykiai su kaimynais yra įtempti, pirmiausia dėl sienų, kurios dažnai iš esmės nesutampa su etninėmis ribomis, ir tokia padėtis gali peraugti į smurtą. Tai, kas liko iš sanglaudos supratimo, taip pat gali būti neigiamas veiksnys, nes primena sovietinius laikus. Nedingo ir sunkumai, susiję su skausmingu perėjimu prie nacionalinės, į rinką orientuotos ekonomikos. Valdančiojo elito mąstysena taip pat nedaug pasikeitė: senos sovietinės nomenklatūros administracinės struktūros virto oligarchiniu, klanų ar šeimų biurokratiniu aparatu.

| 2.1.3. | Penkios šalys yra labai skirtinguose raidos etapuose. Kazachstanas tampa vienu svarbiausių žaidėjų šiame regione ir jo santykiai su ES stiprėja. Kirgizija ir Tadžikistanas yra kur kas skurdesnės šalys, tačiau santykinai atviros, šiek tiek dalyvaujant pilietinei visuomenei. ES santykiai su Uzbekistanu taip pat stiprėja, tačiau Turkmėnistanas išlieka uždariausia šio regiono šalimi, neturinčia jokios realiai nepriklausomos pilietinės visuomenės. |
| --- | --- |

2.1.3.

Penkios šalys yra labai skirtinguose raidos etapuose. Kazachstanas tampa vienu svarbiausių žaidėjų šiame regione ir jo santykiai su ES stiprėja. Kirgizija ir Tadžikistanas yra kur kas skurdesnės šalys, tačiau santykinai atviros, šiek tiek dalyvaujant pilietinei visuomenei. ES santykiai su Uzbekistanu taip pat stiprėja, tačiau Turkmėnistanas išlieka uždariausia šio regiono šalimi, neturinčia jokios realiai nepriklausomos pilietinės visuomenės.

3.   Strateginė kryžkelė

| 3.1. | Nuo 2011 m., nepaisant nesvetingos gamtinės aplinkos, išaugo Vidurinės Azijos, kaip strateginės kryžkelės, svarba. Dėl savo geografinės padėties regionas taip pat labai priklausomas nuo kaimyninių šalių, kurių keliais pasiekiamos tarptautinės rinkos. |
| --- | --- |

3.1.

Nuo 2011 m., nepaisant nesvetingos gamtinės aplinkos, išaugo Vidurinės Azijos, kaip strateginės kryžkelės, svarba. Dėl savo geografinės padėties regionas taip pat labai priklausomas nuo kaimyninių šalių, kurių keliais pasiekiamos tarptautinės rinkos.

| 3.1.1. | Rusijos įtaka yra didelė, dar daugiau dėmesio regione ir tarptautinėje arenoje į ją buvo atkreipta kilus Ukrainos krizei ir po to, kai Rusija ėmė nebepaisyti tarptautinių sutarčių. Plačiai manoma, kad Rusijos prezidentas siekia susigrąžinti buvusias Rusijos įtakos zonas. Tai savo ruožtu kelia vis didesnį susirūpinimą dėl grįžimo į šaltojo karo laikus ir galimos grėsmės ne tik buvusioms sovietinėms valstybėms, bet ir kitų valstybių interesams padidėjimo. Be to, svarbu deramai įvertinti didelę Rusijos „švelniosios galios“, kuri skleidžiama per radiją ir televiziją, įtaką, pasinaudojant dar ir tuo, kad rusų kalba yra pagrindinė regione, o daug migrantų iš regiono šiuo metu dirba Rusijoje. |
| --- | --- |

3.1.1.

Rusijos įtaka yra didelė, dar daugiau dėmesio regione ir tarptautinėje arenoje į ją buvo atkreipta kilus Ukrainos krizei ir po to, kai Rusija ėmė nebepaisyti tarptautinių sutarčių. Plačiai manoma, kad Rusijos prezidentas siekia susigrąžinti buvusias Rusijos įtakos zonas. Tai savo ruožtu kelia vis didesnį susirūpinimą dėl grįžimo į šaltojo karo laikus ir galimos grėsmės ne tik buvusioms sovietinėms valstybėms, bet ir kitų valstybių interesams padidėjimo. Be to, svarbu deramai įvertinti didelę Rusijos „švelniosios galios“, kuri skleidžiama per radiją ir televiziją, įtaką, pasinaudojant dar ir tuo, kad rusų kalba yra pagrindinė regione, o daug migrantų iš regiono šiuo metu dirba Rusijoje.

| 3.1.2. | Konkrečiai pažymėtina, kad sustiprėjo tarptautinės bendruomenės dėmesys energetikai (ir gamtos ištekliams), nors Kinijos vaidmuo regione ir iki tol buvo labai didelis. Be to, Afganistano karo pabaigos perspektyva ir mažėjantis JAV dalyvavimas gali paskatinti karingąjį islamizmą ir vadinamosios Islamo valstybės iškilimą. |
| --- | --- |

3.1.2.

Konkrečiai pažymėtina, kad sustiprėjo tarptautinės bendruomenės dėmesys energetikai (ir gamtos ištekliams), nors Kinijos vaidmuo regione ir iki tol buvo labai didelis. Be to, Afganistano karo pabaigos perspektyva ir mažėjantis JAV dalyvavimas gali paskatinti karingąjį islamizmą ir vadinamosios Islamo valstybės iškilimą.

| 3.2. | Daugeliui Vidurinė Azija yra svarbiausias Kinijos ir Rusijos varžybų, kuriose ES tėra tik stebėtoja, placdarmas. 2008 m. finansų krizė suteikė postūmį Kinijai Rusijos sąskaita. Energetikos srityje dviem valstybėms nepavyko sukurti sklandžios partnerystės – ėmusis aktyvesnio vaidmens Vidurinėje Azijoje, Kinija metė iššūkį Rusijos dominavimui šiame regione. To ateityje gali pakakti, kad Rusija, nepaisant dabartinės įtampos, imtų siekti glaudesnių ryšių su ES. Kinija (kaip ir Indija) savo ruožtu apie Ukrainos krizę akivaizdžiai tylėjo, daugelis šioje šalyje ne visiškai pritarė Europos nuogąstavimams. |
| --- | --- |

3.2.

Daugeliui Vidurinė Azija yra svarbiausias Kinijos ir Rusijos varžybų, kuriose ES tėra tik stebėtoja, placdarmas. 2008 m. finansų krizė suteikė postūmį Kinijai Rusijos sąskaita. Energetikos srityje dviem valstybėms nepavyko sukurti sklandžios partnerystės – ėmusis aktyvesnio vaidmens Vidurinėje Azijoje, Kinija metė iššūkį Rusijos dominavimui šiame regione. To ateityje gali pakakti, kad Rusija, nepaisant dabartinės įtampos, imtų siekti glaudesnių ryšių su ES. Kinija (kaip ir Indija) savo ruožtu apie Ukrainos krizę akivaizdžiai tylėjo, daugelis šioje šalyje ne visiškai pritarė Europos nuogąstavimams.

| 3.2.1. | Kinija taip pat yra Šanchajaus bendradarbiavimo organizacijos (SCO), kuriai priklauso Vidurinė Azija, Rusija ir Iranas, varomoji jėga. Organizacija, įkurta sienų klausimams spręsti, suteikė Kinijai galimybę įtvirtinti savo įtaką naujose valstybėse ir sustiprinti savo pozicijas jai priklausančioje Šindžiango dalyje. Rusija Šanchajaus bendradarbiavimo organizacija naudojosi ne tik tam, kad atsvertų Kinijos įtaką, bet ir kaip forumu bendroms saugumo problemoms, įskaitant terorizmą, ekstremizmą ir separatizmą („tris blogio jėgas“), aptarti. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kinija taip pat yra Šanchajaus bendradarbiavimo organizacijos (SCO), kuriai priklauso Vidurinė Azija, Rusija ir Iranas, varomoji jėga. Organizacija, įkurta sienų klausimams spręsti, suteikė Kinijai galimybę įtvirtinti savo įtaką naujose valstybėse ir sustiprinti savo pozicijas jai priklausančioje Šindžiango dalyje. Rusija Šanchajaus bendradarbiavimo organizacija naudojosi ne tik tam, kad atsvertų Kinijos įtaką, bet ir kaip forumu bendroms saugumo problemoms, įskaitant terorizmą, ekstremizmą ir separatizmą („tris blogio jėgas“), aptarti.

| 3.2.2. | Stiprėjantis Kinijos vaidmuo regione atsiskleidė 2013 m., kai Kinijos prezidentas Xi Jinping paskelbė savo „Šilko kelio ekonominės juostos“ iniciatyvą, kuriai finansuoti numatyta 16,3 milijardo JAV dolerių ir kurios tikslas yra stiprinti ryšius su Europa, taip pat įtraukiant pakeliui į Europą esančias valstybes. Kinijos ekonominį aktyvumą regione paskatino jos energetiniai poreikiai – Kinija statė kelius ir tiesė vamzdynus, ypač daug investuodama į Turkmėnijos dujas – galbūt daugiau nei šiuo metu ši valstybė gali išgauti, tačiau atsižvelgusi į jos didžiulius išteklius. Nors Rusijos naujienų agentūra „Novosti“ paskelbė (8), kad Rusija pasiūlė Tadžikistanui 6,7 milijono JAV dolerių pagalbos kaimo restruktūrizacijai, Tadžikistano ministras „Financial Times“ pareiškė, kad Kinija iki 2017 m. Tadžikistane investuos mažiausiai 6 milijardus JAV dolerių (ši suma sudaro beveik 70 % Tadžikistano 2013 m. BVP ir daugiau kaip 40 kartų viršija metines tiesiogines užsienio investicijas šalyje (9)). |
| --- | --- |

3.2.2.

Stiprėjantis Kinijos vaidmuo regione atsiskleidė 2013 m., kai Kinijos prezidentas Xi Jinping paskelbė savo „Šilko kelio ekonominės juostos“ iniciatyvą, kuriai finansuoti numatyta 16,3 milijardo JAV dolerių ir kurios tikslas yra stiprinti ryšius su Europa, taip pat įtraukiant pakeliui į Europą esančias valstybes. Kinijos ekonominį aktyvumą regione paskatino jos energetiniai poreikiai – Kinija statė kelius ir tiesė vamzdynus, ypač daug investuodama į Turkmėnijos dujas – galbūt daugiau nei šiuo metu ši valstybė gali išgauti, tačiau atsižvelgusi į jos didžiulius išteklius. Nors Rusijos naujienų agentūra „Novosti“ paskelbė (8), kad Rusija pasiūlė Tadžikistanui 6,7 milijono JAV dolerių pagalbos kaimo restruktūrizacijai, Tadžikistano ministras „Financial Times“ pareiškė, kad Kinija iki 2017 m. Tadžikistane investuos mažiausiai 6 milijardus JAV dolerių (ši suma sudaro beveik 70 % Tadžikistano 2013 m. BVP ir daugiau kaip 40 kartų viršija metines tiesiogines užsienio investicijas šalyje (9)).

| 3.2.3. | Tačiau, kaip ir Afrikoje, Kinija masiškai įveža savo darbo jėgą ir civilinės inžinerijos specialistus, tuo sukeldama nepasitenkinimą, kurį Tadžikistane galbūt didina tai, kad daug vietos vyrų dirba Rusijoje. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tačiau, kaip ir Afrikoje, Kinija masiškai įveža savo darbo jėgą ir civilinės inžinerijos specialistus, tuo sukeldama nepasitenkinimą, kurį Tadžikistane galbūt didina tai, kad daug vietos vyrų dirba Rusijoje.

| 3.3. | 2015 m. sausio 1 d. ankstesnę Muitų sąjungą pakeis Rusijos vadovaujama Eurazijos ekonominė sąjunga. Jai priklausys Kazachstanas ir tikriausiai Kirgizija, nors šiai šaliai gali kilti problemų dėl prekybos, kuri šiuo metu klesti dėl tarpininkavimo Kinijos eksportui. Tadžikistanas taip pat neturi kitos alternatyvos kaip prisijungti, be kita ko ir todėl, kad 52 % šios šalies BVP sudaro Rusijoje dirbančių tadžikų namo pervedamos lėšos. Kaip ir anksčiau, tiek Uzbekistanas, tiek Turkmėnistanas atsargiau vertina santykių su Rusija atkūrimo perspektyvą. |
| --- | --- |

3.3.

2015 m. sausio 1 d. ankstesnę Muitų sąjungą pakeis Rusijos vadovaujama Eurazijos ekonominė sąjunga. Jai priklausys Kazachstanas ir tikriausiai Kirgizija, nors šiai šaliai gali kilti problemų dėl prekybos, kuri šiuo metu klesti dėl tarpininkavimo Kinijos eksportui. Tadžikistanas taip pat neturi kitos alternatyvos kaip prisijungti, be kita ko ir todėl, kad 52 % šios šalies BVP sudaro Rusijoje dirbančių tadžikų namo pervedamos lėšos. Kaip ir anksčiau, tiek Uzbekistanas, tiek Turkmėnistanas atsargiau vertina santykių su Rusija atkūrimo perspektyvą.

| 3.3.1. | Tačiau Kazachstanui ši sąjunga pirmiausia yra ekonominė, o ne politinė. Ši valstybė stengiasi išlaikyti įvairių išorinių tarptautinių interesų pusiausvyrą. Kazachstanas labai nori parafuoti neseniai su ES sudarytą glaudesnės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir pirmasis iš Vidurinės Azijos valstybių įsitraukė į Azijos ir Europos dialogą (ASEM) (10). Deja, 2013 m. vykusiame Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų susitikime Kazachstano prašymas dėl narystės PPO nebuvo patenkintas – daugelis mano, kad dėl šio delsimo kalta didžioji Kazachstano kaimynė Eurazijos regione. |
| --- | --- |

3.3.1.

Tačiau Kazachstanui ši sąjunga pirmiausia yra ekonominė, o ne politinė. Ši valstybė stengiasi išlaikyti įvairių išorinių tarptautinių interesų pusiausvyrą. Kazachstanas labai nori parafuoti neseniai su ES sudarytą glaudesnės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir pirmasis iš Vidurinės Azijos valstybių įsitraukė į Azijos ir Europos dialogą (ASEM) (10). Deja, 2013 m. vykusiame Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų susitikime Kazachstano prašymas dėl narystės PPO nebuvo patenkintas – daugelis mano, kad dėl šio delsimo kalta didžioji Kazachstano kaimynė Eurazijos regione.

| 3.4. | Nors islamistinis karingumas yra mažumos reiškinys (religinis įkarštis buvo svarbus paskutinį praėjusio amžiaus dešimtmetį Tadžikistane vykusio pilietinio karo veiksnys), kiekvienas režimas vykdo agresyvią pasaulietinę politiką, kuri, atsižvelgiant į augantį musulmoniško švietimo poreikį (kurį išsako ir moterys), duoda priešingus rezultatus. Didžioji gyventojų dalis yra sunitai, Sirijoje taip pat yra kovotojų iš šio regiono. Iranas norėtų stiprinti savo ryšius su regionu, ne tik transporto ir energetikos infrastruktūros (įskaitant jungtis su Kinija), bet ir kultūros ir kalbos srityse. Persų kalba kalba tadžikai ir didelės Uzbekistano teritorijos dalies (pavyzdžiui, Samarkando, Bucharos) gyventojai. Kadangi kita pagrindinė vietos kalba yra turkų, Turkija taip pat turi didelių interesų regione. |
| --- | --- |

3.4.

Nors islamistinis karingumas yra mažumos reiškinys (religinis įkarštis buvo svarbus paskutinį praėjusio amžiaus dešimtmetį Tadžikistane vykusio pilietinio karo veiksnys), kiekvienas režimas vykdo agresyvią pasaulietinę politiką, kuri, atsižvelgiant į augantį musulmoniško švietimo poreikį (kurį išsako ir moterys), duoda priešingus rezultatus. Didžioji gyventojų dalis yra sunitai, Sirijoje taip pat yra kovotojų iš šio regiono. Iranas norėtų stiprinti savo ryšius su regionu, ne tik transporto ir energetikos infrastruktūros (įskaitant jungtis su Kinija), bet ir kultūros ir kalbos srityse. Persų kalba kalba tadžikai ir didelės Uzbekistano teritorijos dalies (pavyzdžiui, Samarkando, Bucharos) gyventojai. Kadangi kita pagrindinė vietos kalba yra turkų, Turkija taip pat turi didelių interesų regione.

4.   Stipresnės ES ir Vidurinės Azijos partnerystės kūrimo potencialas

| 4.1. | 2011 m. nuomonėje Regionų komitetas pripažino, kad ES vaidmuo regione yra palyginti silpnas. 2007 m. liepos mėn. ES paskelbė savo Vidurinės Azijos strategiją, kuri netrukus bus vėl peržiūrėta. Nors prekybos apimtys yra nedidelės, kiekvienai valstybei, ypač Kazachstanui, ES yra svarbi prekybos partnerė. 2013 m. prekyba su ES sudarė 38 % visos Kazachstano prekybos, ES teko du trečdaliai šios Vidurinės Azijos šalies eksporto (daugiausia energijos). Tačiau ES importas iš regiono tesiekia 24,9 milijardo eurų, o eksportas – 10,6 milijardo eurų, arba 1 % visos ES prekybos. |
| --- | --- |

4.1.

2011 m. nuomonėje Regionų komitetas pripažino, kad ES vaidmuo regione yra palyginti silpnas. 2007 m. liepos mėn. ES paskelbė savo Vidurinės Azijos strategiją, kuri netrukus bus vėl peržiūrėta. Nors prekybos apimtys yra nedidelės, kiekvienai valstybei, ypač Kazachstanui, ES yra svarbi prekybos partnerė. 2013 m. prekyba su ES sudarė 38 % visos Kazachstano prekybos, ES teko du trečdaliai šios Vidurinės Azijos šalies eksporto (daugiausia energijos). Tačiau ES importas iš regiono tesiekia 24,9 milijardo eurų, o eksportas – 10,6 milijardo eurų, arba 1 % visos ES prekybos.

| 4.1.1. | Reikia naudotis kiekviena proga padidinti prekybos apimtis ir investicijas kiekvienoje regiono šalyje ir plėtoti socialinių partnerių, kaip svarbių pilietinės visuomenės subjektų, vaidmenį ir veiklą. |
| --- | --- |

4.1.1.

Reikia naudotis kiekviena proga padidinti prekybos apimtis ir investicijas kiekvienoje regiono šalyje ir plėtoti socialinių partnerių, kaip svarbių pilietinės visuomenės subjektų, vaidmenį ir veiklą.

| 4.1.2. | Kirgizija gali pretenduoti į BLS (11), tačiau Uzbekistanas ir Tadžikistanas, greičiausiai dėl visų su ja susijusių sąlygų, neprašė taikyti BLS+. 2016 m. Turkmėnistanas nebegalės naudotis BLS, nes jis bus priskirtas „vidutines pajamas gaunančių“ šalių kategorijai. Kadangi tik Kirgizija ir Tadžikistanas yra PPO narės, laisvosios prekybos susitarimai, panašūs į tuos, kuriuos ES sudarė su Ukraina, Gruzija arba Moldova, nenumatomi. Vis dėlto, kai tik įmanoma, ES turėtų įdėmiau pažvelgti į Vidurinę Aziją Rytų partnerystės ir Juodosios jūros strategijos kontekste. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kirgizija gali pretenduoti į BLS (11), tačiau Uzbekistanas ir Tadžikistanas, greičiausiai dėl visų su ja susijusių sąlygų, neprašė taikyti BLS+. 2016 m. Turkmėnistanas nebegalės naudotis BLS, nes jis bus priskirtas „vidutines pajamas gaunančių“ šalių kategorijai. Kadangi tik Kirgizija ir Tadžikistanas yra PPO narės, laisvosios prekybos susitarimai, panašūs į tuos, kuriuos ES sudarė su Ukraina, Gruzija arba Moldova, nenumatomi. Vis dėlto, kai tik įmanoma, ES turėtų įdėmiau pažvelgti į Vidurinę Aziją Rytų partnerystės ir Juodosios jūros strategijos kontekste.

| 4.2. | Vidurinė Azija suteiktų puikią galimybę didesniu bendradarbiavimu sustiprinti ES ir Kinijos strateginę partnerystę, ypač energetikos ir transporto srityse. Tokią galimybę reikia nuodugniai išnagrinėti, kadangi abi šalys siekia didinti savo energijos tiekimą iš šio regiono. |
| --- | --- |

4.2.

Vidurinė Azija suteiktų puikią galimybę didesniu bendradarbiavimu sustiprinti ES ir Kinijos strateginę partnerystę, ypač energetikos ir transporto srityse. Tokią galimybę reikia nuodugniai išnagrinėti, kadangi abi šalys siekia didinti savo energijos tiekimą iš šio regiono.

| 4.2.1. | Žinant apie didžiulius angliavandenilių, ypač gamtinių dujų, išteklius Vidurinėje Azijoje, šiuo metu nemanoma, kad šie tikslai vienas kitam prieštarautų. Dėl gyventojų skaičiaus didėjimo ir ekonominio augimo regione neabejotinai augs vidaus energijos poreikiai, tačiau čia taip pat yra reikšmingas neišnaudotas energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimo potencialas. Yra labai daug argumentų už bendradarbiavimo stiprinimą šiose srityse, nes ES turi daug strateginės patirties ir stiprią tvarios energetikos pramonę; taip pat reikėtų stiprinti bendradarbiavimą regione panaudojant EITI iniciatyvą (12), kuri užtikrina didesnį vyriausybės pajamų iš energijos šaltinių skaidrumą ir stiprina pilietinės visuomenės vaidmenį. |
| --- | --- |

4.2.1.

Žinant apie didžiulius angliavandenilių, ypač gamtinių dujų, išteklius Vidurinėje Azijoje, šiuo metu nemanoma, kad šie tikslai vienas kitam prieštarautų. Dėl gyventojų skaičiaus didėjimo ir ekonominio augimo regione neabejotinai augs vidaus energijos poreikiai, tačiau čia taip pat yra reikšmingas neišnaudotas energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimo potencialas. Yra labai daug argumentų už bendradarbiavimo stiprinimą šiose srityse, nes ES turi daug strateginės patirties ir stiprią tvarios energetikos pramonę; taip pat reikėtų stiprinti bendradarbiavimą regione panaudojant EITI iniciatyvą (12), kuri užtikrina didesnį vyriausybės pajamų iš energijos šaltinių skaidrumą ir stiprina pilietinės visuomenės vaidmenį.

| 4.3. | Europos Sąjungai tebėra svarbi TRACECA (transporto koridoriaus Europa–Kaukazas–Azija) iniciatyva. Tai tarptautinė programa, kurios tikslas – stiprinti ekonominius santykius, prekybos ir transporto ryšius tarp Juodosios jūros baseino ir Pietų Kaukazo bei Vidurinės Azijos, remiantis egzistuojančiomis transporto sistemomis bei jos 13 valstybių narių (įskaitant tam tikras buvusias sovietines ir Vidurinės Azijos valstybes (išskyrus Turkmėnistaną), Turkiją, Bulgariją ir Rumuniją) politine valia ir bendrais siekiais. |
| --- | --- |

4.3.

Europos Sąjungai tebėra svarbi TRACECA (transporto koridoriaus Europa–Kaukazas–Azija) iniciatyva. Tai tarptautinė programa, kurios tikslas – stiprinti ekonominius santykius, prekybos ir transporto ryšius tarp Juodosios jūros baseino ir Pietų Kaukazo bei Vidurinės Azijos, remiantis egzistuojančiomis transporto sistemomis bei jos 13 valstybių narių (įskaitant tam tikras buvusias sovietines ir Vidurinės Azijos valstybes (išskyrus Turkmėnistaną), Turkiją, Bulgariją ir Rumuniją) politine valia ir bendrais siekiais.

| 4.3.1. | Kinija, ES ir pati Rusija labai suinteresuotos šiuolaikiškos ir sąveikios kelių ir strateginės geležinkelių infrastruktūros statyba „šilko kelio“ maršrutu. Sėkmingas šio regiono integravimas pasitelkiant šiuolaikišką ir patikimą infrastruktūrą ne tik suteiktų puikią didesnės regioninės ir ekonominės integracijos galimybę, bet ir skatintų žmonių mobilumą ir kultūrinius mainus ir savo ruožtu sukurtų geresnes sąlygas teisinės valstybės ir demokratijos principų įtvirtinimui. Todėl Komitetas teigiamai vertina Europos Vadovų Tarybai pirmininkausiančios Latvijos ypatingą dėmesį daugiarūšio vežimo jungčių vystymui Eurazijoje. |
| --- | --- |

4.3.1.

Kinija, ES ir pati Rusija labai suinteresuotos šiuolaikiškos ir sąveikios kelių ir strateginės geležinkelių infrastruktūros statyba „šilko kelio“ maršrutu. Sėkmingas šio regiono integravimas pasitelkiant šiuolaikišką ir patikimą infrastruktūrą ne tik suteiktų puikią didesnės regioninės ir ekonominės integracijos galimybę, bet ir skatintų žmonių mobilumą ir kultūrinius mainus ir savo ruožtu sukurtų geresnes sąlygas teisinės valstybės ir demokratijos principų įtvirtinimui. Todėl Komitetas teigiamai vertina Europos Vadovų Tarybai pirmininkausiančios Latvijos ypatingą dėmesį daugiarūšio vežimo jungčių vystymui Eurazijoje.

| 4.4. | Kazachstanas turi didžiulius gamtinių išteklių ir iškastinio kuro rezervus, kurių didelė dalis dar nepradėti naudoti, ir gamybos požiūriu šalies kalnakasybos pramonė toli gražu neišnaudoja savo viso potencialo (13). Kazachstanas ir Uzbekistanas turi didelių naftos ir dujų išteklių, tuo tarpu Turkmėnistanas pats vienas turi 9 % pasaulio gamtinių dujų rezervų (14). Kita vertus, Kirgizija ir Tadžikistanas dar neišvystė savo hidroelektrinių potencialo ir vertingų mineralinių žaliavų išteklių (15). Uzbekistanas ir Turkmėnistanas yra tarp dešimties didžiausių pasaulio medvilnės gamintojų, nors jiems trūksta vandens išteklių šiai labai drėgmę mėgstančiai kultūrai auginti. |
| --- | --- |

4.4.

Kazachstanas turi didžiulius gamtinių išteklių ir iškastinio kuro rezervus, kurių didelė dalis dar nepradėti naudoti, ir gamybos požiūriu šalies kalnakasybos pramonė toli gražu neišnaudoja savo viso potencialo (13). Kazachstanas ir Uzbekistanas turi didelių naftos ir dujų išteklių, tuo tarpu Turkmėnistanas pats vienas turi 9 % pasaulio gamtinių dujų rezervų (14). Kita vertus, Kirgizija ir Tadžikistanas dar neišvystė savo hidroelektrinių potencialo ir vertingų mineralinių žaliavų išteklių (15). Uzbekistanas ir Turkmėnistanas yra tarp dešimties didžiausių pasaulio medvilnės gamintojų, nors jiems trūksta vandens išteklių šiai labai drėgmę mėgstančiai kultūrai auginti.

| 4.5. | Tačiau vien siekdama ekonominių tikslų ES neužkariaus širdžių ir protų Vidurinėje Azijoje. Trečdalis Kirgizijos ir Tadžikistano gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos. Kirgizijoje daugiau kaip du trečdaliai darbingo amžiaus gyventojų dirba neoficialiame sektoriuje. Daugiau kaip milijonas tadžikų ir beveik pusė tiek kirgizų dirba užsienyje, daugiausia Rusijoje arba Kazachstane, be kita ko, ir dėl jaunimo nedarbo savo gimtosiose šalyse. Nepaisant įstatymais užtikrintos moterų lygybės, išlieka atotrūkis tarp moterų ir vyrų atlyginimų, iš dalies todėl, kad moterų dirba mažai, o jeigu moterys dirba, tai – mažai apmokamą darbą. Moterys taip pat turi vis mažiau galimybių siekti mokslo. |
| --- | --- |

4.5.

Tačiau vien siekdama ekonominių tikslų ES neužkariaus širdžių ir protų Vidurinėje Azijoje. Trečdalis Kirgizijos ir Tadžikistano gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos. Kirgizijoje daugiau kaip du trečdaliai darbingo amžiaus gyventojų dirba neoficialiame sektoriuje. Daugiau kaip milijonas tadžikų ir beveik pusė tiek kirgizų dirba užsienyje, daugiausia Rusijoje arba Kazachstane, be kita ko, ir dėl jaunimo nedarbo savo gimtosiose šalyse. Nepaisant įstatymais užtikrintos moterų lygybės, išlieka atotrūkis tarp moterų ir vyrų atlyginimų, iš dalies todėl, kad moterų dirba mažai, o jeigu moterys dirba, tai – mažai apmokamą darbą. Moterys taip pat turi vis mažiau galimybių siekti mokslo.

| 4.6. | Todėl šioje nuomonėje, pakartojant 2011 m. nuomonės siūlymus, pateikiama keletas esminių rekomendacijų dėl energijos ir vandens vartojimo efektyvumo, dėl apsirūpinimo maistu (kuris tebėra opus klausimas Tadžikistane), apsirūpinimo vandeniu ir energijos tiekimo. |
| --- | --- |

4.6.

Todėl šioje nuomonėje, pakartojant 2011 m. nuomonės siūlymus, pateikiama keletas esminių rekomendacijų dėl energijos ir vandens vartojimo efektyvumo, dėl apsirūpinimo maistu (kuris tebėra opus klausimas Tadžikistane), apsirūpinimo vandeniu ir energijos tiekimo.

5.   Pilietinės visuomenės vaidmuo

| 5.1. | EESRK yra giliai įsitikinęs, kad ES bene efektyviausiai gali veikti plėtodama ryšius su vietos pilietine visuomene. Taip pat svarbu, kad tai būtų daroma pozityviai, pirmiausia ir tam, kad sumažėtų stiprėjantis regiono šalių vyriausybių nerimas dėl pilietinės visuomenės vaidmens (16). Tam būtų naudingas platesnių jaunimo kontaktų ir mainų skatinimas. Komitetas labai teigiamai vertina pataisytą, labai lauktą ES „Erasmus+“ programą, padedančią vystyti dar gilesnius švietimo ryšius ir mobilumą aukštojo mokslo lygmeniu, kartu palengvinant vizų išdavimo procedūras ir panaikinant vizų mokesčius gabiausiems regiono studentams. |
| --- | --- |

5.1.

EESRK yra giliai įsitikinęs, kad ES bene efektyviausiai gali veikti plėtodama ryšius su vietos pilietine visuomene. Taip pat svarbu, kad tai būtų daroma pozityviai, pirmiausia ir tam, kad sumažėtų stiprėjantis regiono šalių vyriausybių nerimas dėl pilietinės visuomenės vaidmens (16). Tam būtų naudingas platesnių jaunimo kontaktų ir mainų skatinimas. Komitetas labai teigiamai vertina pataisytą, labai lauktą ES „Erasmus+“ programą, padedančią vystyti dar gilesnius švietimo ryšius ir mobilumą aukštojo mokslo lygmeniu, kartu palengvinant vizų išdavimo procedūras ir panaikinant vizų mokesčius gabiausiems regiono studentams.

| 5.1.1. | Vidurinis išsilavinimas yra kita svarbi ES veiklos ir paramos sritis, nes čia galima teikti informaciją apie ES vietos kalbomis ir pasiekti didesnę auditoriją įtraukiant tėvus. Kai kuriose valstybėse švietimo sistema blogėja, vidurinėms klasėms trūksta vadovėlių, geras išsilavinimas laikomas elito privilegija, pirmiausia dėl brangaus mokslo universitetuose. Taip pat būtų naudinga investuoti į mokytojų skatinimą vietos lygmeniu, galbūt vykdant platesnę kaimo plėtros programą. Reikėtų rimtai pagalvoti apie didesnį žiniasklaidos aktyvumą regione – Europos televizijos ir radijo tinklų, tokių kaip „Euronews“ arba „Euranet“ transliacijas, numatant programas vietos kalbomis. |
| --- | --- |

5.1.1.

Vidurinis išsilavinimas yra kita svarbi ES veiklos ir paramos sritis, nes čia galima teikti informaciją apie ES vietos kalbomis ir pasiekti didesnę auditoriją įtraukiant tėvus. Kai kuriose valstybėse švietimo sistema blogėja, vidurinėms klasėms trūksta vadovėlių, geras išsilavinimas laikomas elito privilegija, pirmiausia dėl brangaus mokslo universitetuose. Taip pat būtų naudinga investuoti į mokytojų skatinimą vietos lygmeniu, galbūt vykdant platesnę kaimo plėtros programą. Reikėtų rimtai pagalvoti apie didesnį žiniasklaidos aktyvumą regione – Europos televizijos ir radijo tinklų, tokių kaip „Euronews“ arba „Euranet“ transliacijas, numatant programas vietos kalbomis.

| 5.2. | 2011 m. paskelbtoje nuomonėje Komitetas kalbėjo apie nepriklausomos organizuotos platesnės pilietinės visuomenės vaidmenį ir veiklą Vidurinėje Azijoje. Nuo to laiko, deja, pilietinės visuomenės situacija nei vienoje iš penkių valstybių pastebimai nepagerėjo. Dėl stiprėjančio šių šalių vyriausybių nerimo didėja spaudimas NVO, žiniasklaidai ir opozicijos veikėjams. 2011 m. pabaigoje Kazachstane per naftininkų protestus žuvo 14 žmonių, daug buvo sužeista. Todėl vyriausybėje sustiprėjo įtarumas nepriklausomų profesinių sąjungų atžvilgiu, buvo įkalintas iškilus opozicijos veikėjas ir uždrausta keletas žiniasklaidos priemonių. |
| --- | --- |

5.2.

2011 m. paskelbtoje nuomonėje Komitetas kalbėjo apie nepriklausomos organizuotos platesnės pilietinės visuomenės vaidmenį ir veiklą Vidurinėje Azijoje. Nuo to laiko, deja, pilietinės visuomenės situacija nei vienoje iš penkių valstybių pastebimai nepagerėjo. Dėl stiprėjančio šių šalių vyriausybių nerimo didėja spaudimas NVO, žiniasklaidai ir opozicijos veikėjams. 2011 m. pabaigoje Kazachstane per naftininkų protestus žuvo 14 žmonių, daug buvo sužeista. Todėl vyriausybėje sustiprėjo įtarumas nepriklausomų profesinių sąjungų atžvilgiu, buvo įkalintas iškilus opozicijos veikėjas ir uždrausta keletas žiniasklaidos priemonių.

| 5.2.1. | Kirgizija ir Kazachstanas, valstybės, kuriose pilietinė visuomenė yra kiek gyvybingesnė, nusprendė sugriežtinti tarptautinių NVO kontrolę. Kazachstanas vykdo tyrimą, skirtą „kitų šalių“ (t. y. Rusijos) patirčiai, tuo tarpu Kirgizijos parlamentarai inicijavo teisės akto projektą, įkvėptą šio teisės akto. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kirgizija ir Kazachstanas, valstybės, kuriose pilietinė visuomenė yra kiek gyvybingesnė, nusprendė sugriežtinti tarptautinių NVO kontrolę. Kazachstanas vykdo tyrimą, skirtą „kitų šalių“ (t. y. Rusijos) patirčiai, tuo tarpu Kirgizijos parlamentarai inicijavo teisės akto projektą, įkvėptą šio teisės akto.

| 5.3. | 2011 m. nuomonėje taip pat buvo atkreiptas dėmesys į tradicines, kaimiškas ashar/hashar bendruomenės formas ir savitarpio pagalbos organizacijas (tinkamas, pavyzdžiui, bendruomenės infrastruktūros gerinimui), kurios turi gilias šaknis ir klajokliškose, ir apgyvendintose Vidurinės Azijos vietovėse. Šios bendruomenės formos buvo atgaivintos praėjusio šimtmečio pabaigoje žlugus socialistinei sistemai, visų pirma socialiniame sektoriuje. Nors ashar paprastai neturi oficialios struktūros, kai kurie buvo oficialiai patvirtinti ir registruoti kaip NVO. Tarptautiniams paramos teikėjams šios grupės galėtų tapti projektų, kurie suteikia galimybių kaimo bendruomenėms, įgyvendinimo pagrindu. |
| --- | --- |

5.3.

2011 m. nuomonėje taip pat buvo atkreiptas dėmesys į tradicines, kaimiškas ashar/hashar bendruomenės formas ir savitarpio pagalbos organizacijas (tinkamas, pavyzdžiui, bendruomenės infrastruktūros gerinimui), kurios turi gilias šaknis ir klajokliškose, ir apgyvendintose Vidurinės Azijos vietovėse. Šios bendruomenės formos buvo atgaivintos praėjusio šimtmečio pabaigoje žlugus socialistinei sistemai, visų pirma socialiniame sektoriuje. Nors ashar paprastai neturi oficialios struktūros, kai kurie buvo oficialiai patvirtinti ir registruoti kaip NVO. Tarptautiniams paramos teikėjams šios grupės galėtų tapti projektų, kurie suteikia galimybių kaimo bendruomenėms, įgyvendinimo pagrindu.

| 5.3.1. | Apgailestaujame, kad ES linkusi finansuoti tik įsitvirtinusias NVO, tačiau pastebime, kad ashar/hashar remiasi ikisovietinėmis tradicijomis, kurios dažnai nesuderinamos su paramos teikėjų vertybėmis, pavyzdžiui, sprendimus tokiose bendruomenėse priima aksakalai. Jeigu jie nusprendžia, kad projektas nereikalingas, bendruomenė griežtai paiso jų nuomonės, todėl projekto įgyvendinimas stringa. |
| --- | --- |

5.3.1.

Apgailestaujame, kad ES linkusi finansuoti tik įsitvirtinusias NVO, tačiau pastebime, kad ashar/hashar remiasi ikisovietinėmis tradicijomis, kurios dažnai nesuderinamos su paramos teikėjų vertybėmis, pavyzdžiui, sprendimus tokiose bendruomenėse priima aksakalai. Jeigu jie nusprendžia, kad projektas nereikalingas, bendruomenė griežtai paiso jų nuomonės, todėl projekto įgyvendinimas stringa.

| 5.4. | 2007 m. priėmus ES Vidurinės Azijos strategiją buvo pradėtas ES žmogaus teisių dialogo procesas ir su daugeliu šalių buvo surengti šeši tokio dialogo raundai (aštuoni – su Uzbekistanu, penki – su Kirgizija). |
| --- | --- |

5.4.

2007 m. priėmus ES Vidurinės Azijos strategiją buvo pradėtas ES žmogaus teisių dialogo procesas ir su daugeliu šalių buvo surengti šeši tokio dialogo raundai (aštuoni – su Uzbekistanu, penki – su Kirgizija).

| 5.4.1. | Prieš kiekvieną dialogą ir po jo Europos išorės veiksmų tarnyba rengia trumpus informacinius susitikimus pilietinės visuomenės organizacijoms. Tačiau susitikimai su Vidurinės Azijos pilietinės visuomenės organizacijomis buvo rengiami tik ad hoc pagrindu, daugeliu atvejų iki dialogo. Šie vietos seminarai yra forumas, kuriame Vidurinės Azijos ir Europos pilietinė visuomenė gali su ES atstovais ir vyriausybių pareigūnais, kurie tarpusavyje suderina darbotvarkę, aptarti konkrečių valstybių žmogaus teisių problemas. Visas šiuose seminaruose parengtas pilietinės visuomenės rekomendacijas reikia įtraukti į dialogą dėl žmogaus teisių. |
| --- | --- |

5.4.1.

Prieš kiekvieną dialogą ir po jo Europos išorės veiksmų tarnyba rengia trumpus informacinius susitikimus pilietinės visuomenės organizacijoms. Tačiau susitikimai su Vidurinės Azijos pilietinės visuomenės organizacijomis buvo rengiami tik ad hoc pagrindu, daugeliu atvejų iki dialogo. Šie vietos seminarai yra forumas, kuriame Vidurinės Azijos ir Europos pilietinė visuomenė gali su ES atstovais ir vyriausybių pareigūnais, kurie tarpusavyje suderina darbotvarkę, aptarti konkrečių valstybių žmogaus teisių problemas. Visas šiuose seminaruose parengtas pilietinės visuomenės rekomendacijas reikia įtraukti į dialogą dėl žmogaus teisių.

| 5.4.2. | Dialogo dėl žmogaus teisių susitikimų ir su jais susijusių pilietinės visuomenės seminarų aktualumas ir poveikis yra skirtingi. Tik Kirgizijoje ir Tadžikistane vyko seminarai, kurie paveikė realią žmogaus teisių padėtį ir dialogą su vyriausybe – po jų pavyko pasiekti keleto konkrečių teisės aktų, konkrečiai – susijusių su kankinimais, pokyčių (17). Tačiau abiem atvejais ES inicijuotas dialogas atliko tik papildomąją ir skatinamąją funkcijas, nes problemos jau buvo anksčiau iškeltos Jungtinių Tautų forumuose. Tenka apgailestauti, kad kitose šalyse poveikis buvo nedidelis ir tik vienas pilietinės visuomenės seminaras 2008 m. vyko Uzbekistane ir nė vieno Turkmėnistane. |
| --- | --- |

5.4.2.

Dialogo dėl žmogaus teisių susitikimų ir su jais susijusių pilietinės visuomenės seminarų aktualumas ir poveikis yra skirtingi. Tik Kirgizijoje ir Tadžikistane vyko seminarai, kurie paveikė realią žmogaus teisių padėtį ir dialogą su vyriausybe – po jų pavyko pasiekti keleto konkrečių teisės aktų, konkrečiai – susijusių su kankinimais, pokyčių (17). Tačiau abiem atvejais ES inicijuotas dialogas atliko tik papildomąją ir skatinamąją funkcijas, nes problemos jau buvo anksčiau iškeltos Jungtinių Tautų forumuose. Tenka apgailestauti, kad kitose šalyse poveikis buvo nedidelis ir tik vienas pilietinės visuomenės seminaras 2008 m. vyko Uzbekistane ir nė vieno Turkmėnistane.

| 5.4.3. | Kazachstano pilietinė visuomenė negalėjo rinkti temų 2011 m. pilietinės visuomenės seminarui, kuriame buvo kalbama apie neįgaliųjų teises ir lyčių lygybę, o ne apie tuo metu vykusį naftininkų streiką vakarų Kazachstane. 2012 m. seminaras buvo skirtas temai „Pilietinės visuomenės indėlis į teismų reformą Kazachstane“, tačiau Kazachstano vyriausybė renginiu nesidomėjo, taip pat neaišku, ar jos rekomendacijos tuomet buvo įtrauktos į žmogaus teisių dialogą. |
| --- | --- |

5.4.3.

Kazachstano pilietinė visuomenė negalėjo rinkti temų 2011 m. pilietinės visuomenės seminarui, kuriame buvo kalbama apie neįgaliųjų teises ir lyčių lygybę, o ne apie tuo metu vykusį naftininkų streiką vakarų Kazachstane. 2012 m. seminaras buvo skirtas temai „Pilietinės visuomenės indėlis į teismų reformą Kazachstane“, tačiau Kazachstano vyriausybė renginiu nesidomėjo, taip pat neaišku, ar jos rekomendacijos tuomet buvo įtrauktos į žmogaus teisių dialogą.

| 5.5. | Nepaisant skirtingos ekonominės padėties, penkių šalių darbo rinkos yra labai panašios: visur trūksta deramo darbo, didelis vaidmuo tenka neoficialiai ekonomikai, korupcija didelė – tokia aplinka nėra palanki asociacijų laisvei. |
| --- | --- |

5.5.

Nepaisant skirtingos ekonominės padėties, penkių šalių darbo rinkos yra labai panašios: visur trūksta deramo darbo, didelis vaidmuo tenka neoficialiai ekonomikai, korupcija didelė – tokia aplinka nėra palanki asociacijų laisvei.

| 5.5.1. | Kiekvienoje valstybėje taikomos darbuotojų ir darbdavio konfliktus, konkrečiai – teisę streikuoti, varžančios teisinės nuostatos. Vyriausybės dažnai kišasi, į profesinių sąjungų postus siūlydamos sau priimtinus kandidatus ir nustatydamos teisinius suvaržymus profesinių sąjungų struktūrai, procedūroms ir veiklai. Kazachstane naujas įstatymas gali paskatinti profesinių sąjungų monopolį, kaip jau atsitiko Tadžikistane ir Uzbekistane. Nacionalinio lygmens (trišalio) socialinio dialogo sistemose labai ryškiai dominuoja vyriausybė – socialinių partnerių vaidmuo daugiausia konsultacinis, o svarbūs profesinių sąjungų veikėjai yra artimi valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

5.5.1.

Kiekvienoje valstybėje taikomos darbuotojų ir darbdavio konfliktus, konkrečiai – teisę streikuoti, varžančios teisinės nuostatos. Vyriausybės dažnai kišasi, į profesinių sąjungų postus siūlydamos sau priimtinus kandidatus ir nustatydamos teisinius suvaržymus profesinių sąjungų struktūrai, procedūroms ir veiklai. Kazachstane naujas įstatymas gali paskatinti profesinių sąjungų monopolį, kaip jau atsitiko Tadžikistane ir Uzbekistane. Nacionalinio lygmens (trišalio) socialinio dialogo sistemose labai ryškiai dominuoja vyriausybė – socialinių partnerių vaidmuo daugiausia konsultacinis, o svarbūs profesinių sąjungų veikėjai yra artimi valdžios institucijoms.

| 5.5.2. | 2011 m. nuomonėje buvo įvertinta situacija, susijusi su pagrindinėmis TDO konvencijomis. Daugelį metų Kazachstanas, Kirgizija ir Tadžikistanas bendradarbiavo su TDO, be kita ko, ir dėl nacionalinių deramo darbo skatinimo programų – ją Uzbekistanas pasirašė 2014 m. balandžio mėn. Kirgizijoje ir Tadžikistane įgyvendinama TDO tarptautinė programa dėl vaikų darbo panaikinimo, ES taip pat pripažino, kad šiuo klausimu Uzbekistanas žengė sveikintinų žingsnių (18). Svarbu toliau siekti visiško šių konvencijų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

5.5.2.

2011 m. nuomonėje buvo įvertinta situacija, susijusi su pagrindinėmis TDO konvencijomis. Daugelį metų Kazachstanas, Kirgizija ir Tadžikistanas bendradarbiavo su TDO, be kita ko, ir dėl nacionalinių deramo darbo skatinimo programų – ją Uzbekistanas pasirašė 2014 m. balandžio mėn. Kirgizijoje ir Tadžikistane įgyvendinama TDO tarptautinė programa dėl vaikų darbo panaikinimo, ES taip pat pripažino, kad šiuo klausimu Uzbekistanas žengė sveikintinų žingsnių (18). Svarbu toliau siekti visiško šių konvencijų įgyvendinimo.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Europos Sąjunga ir Vidurinė Azija. Strategija dėl naujos partnerystės, Taryba QC-79.07.222.29C, 2007 m. spalio mėn.

1

(2)  Kazachstanas, Kirgizija, Tadžikistanas, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas.

2

(3)  CESE 1010/2011 (OL C 248, 2011 8 25, p. 49).

3

(4)  Žr. pranešimą spaudai Tarybos išvados dėl Vidurinės Azijos, 2012 m. birželio mėn.

4

Tarybos išvados dėl Vidurinės Azijos

(5)  Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva.

5

(6)  http://www.traceca-org.org/en/traceca/

6

(7)  OL C 67, 2014 3 6, p. 6.

7

(8)  2014 m. vasario 7 d.

8

(9)  2014 m. spalio 22 d., cituota 2014 m. lapkričio 11 d.„The Diplomat“ leidinyje.

9

(10)  Svarbus valstybių ir vyriausybių vadovų lygmens dialogo ir bendradarbiavimo forumas, kuris 2014 m. spalio mėn. sulaukė 53 dalyvių.

10

(11)  ES bendroji lengvatų sistema.

11

(12)  Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyva.

12

(13)  http://www.gecf.org/gecfmembers/kazakhstan(observer)

13

(14)  BP Statistical Review of World Energy, 2014 m. birželio mėn.

14

BP Statistical Review of World Energy

(15)  Kirgizija turi 5 milijardus tonų geležies rūdos telkinių, daugumoje kurių geležies kiekis sudaro apie 30 %. Kirgizija taip pat turi vienus didžiausių atrastų aukso rezervų pasaulyje.

15

(16)  Be kita ko, dėl Arabų pavasario, neseniai Rusijoje priimto užsienio agentų registracijos įstatymo ir Euromaidano judėjimo Ukrainoje.

16

(17)  2012 m. birželio mėn. Kirgizijos parlamentas po keturiais mėnesiais anksčiau vykusio pilietinės visuomenės seminaro priėmė įstatymą dėl kankinimų, o Tadžikistane tais pačiai metais buvo priimtas įstatymas, kuriame kankinimai buvo įvardyti kaip nusikalstama veika.

17

(18)  Europos išorės veiksmų tarnybos pranešimas spaudai, 2014 m. lapkričio 19 d.

18

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/9

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Moterų migrančių integracijos į darbo rinką

(nuomonė savo iniciatyva)

(2015/C 242/02)

| Pranešėja: | Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Pranešėja:

Béatrice OUIN

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Moterų migrančių integracijos į darbo rinką.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. gruodžio 18 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 212 narių balsavus už, 1 – prieš ir 10 susilaikius.

1.   Rekomendacijos

| 1.1. | Siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos darbotvarkę, visų pirma suteikti galimybes moterims įsidarbinti ir integruoti imigrantus, nes Europai reikia migrantų nepaisant priešiškų pasisakymų, kurių mastas kelia susirūpinimą ir kurie prieštarauja ilgalaikiams Europoje gyvenančių tautų interesams, EESRK prašo Europos institucijų:






  — | geriau pasinaudoti Europos semestro galimybėmis ir pateikti rekomendacijas šalims, kurioms aktualus moterų migrančių integracijos į darbo rinką klausimas, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos darbotvarkę, visų pirma suteikti galimybes moterims įsidarbinti ir integruoti imigrantus, nes Europai reikia migrantų nepaisant priešiškų pasisakymų, kurių mastas kelia susirūpinimą ir kurie prieštarauja ilgalaikiams Europoje gyvenančių tautų interesams, EESRK prašo Europos institucijų:

—

geriau pasinaudoti Europos semestro galimybėmis ir pateikti rekomendacijas šalims, kurioms aktualus moterų migrančių integracijos į darbo rinką klausimas,

| — | atsižvelgti į specifinę moterų migrančių padėtį rengiant Moterų ir vyrų lygybės strategiją po 2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į specifinę moterų migrančių padėtį rengiant Moterų ir vyrų lygybės strategiją po 2015 m.,

| — | toliau stebėti, kaip įgyvendinama Direktyva 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą, kad nebūtų trukdoma moterims, turinčioms teisę į šeimos susijungimą, įsidarbinti, ir numatyti persvarstyti šią direktyvą, kad būtų sudarytos sąlygos sutuoktiniams nedelsiant pradėti dirbti, |
| --- | --- |

—

toliau stebėti, kaip įgyvendinama Direktyva 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą, kad nebūtų trukdoma moterims, turinčioms teisę į šeimos susijungimą, įsidarbinti, ir numatyti persvarstyti šią direktyvą, kad būtų sudarytos sąlygos sutuoktiniams nedelsiant pradėti dirbti,

| — | nustatyti, kokią dalį ES mėlynąją kortelę (1) turinčių asmenų sudaro moterys ir kokia dalis moterų naudojasi Sezoninių darbuotojų direktyvos (2) galimybėmis, taip pat išnagrinėti, į kokias darbo vietas jos priimamos, siekiant įsitikinti, kad moterys migrantės nėra diskriminacijos aukos, |
| --- | --- |

—

nustatyti, kokią dalį ES mėlynąją kortelę (1) turinčių asmenų sudaro moterys ir kokia dalis moterų naudojasi Sezoninių darbuotojų direktyvos (2) galimybėmis, taip pat išnagrinėti, į kokias darbo vietas jos priimamos, siekiant įsitikinti, kad moterys migrantės nėra diskriminacijos aukos,

| — | siekti, kad būsimos taisyklės dėl mokslininkų, studentų, savanorių ir „Au pair“ programos dalyvių (3) būtų vienodai taikomos moterims ir vyrams, |
| --- | --- |

—

siekti, kad būsimos taisyklės dėl mokslininkų, studentų, savanorių ir „Au pair“ programos dalyvių (3) būtų vienodai taikomos moterims ir vyrams,

| — | užtikrinti, kad bent pusė imigrantų integracijai numatytų finansinių priemonių būtų skiriama moterų klausimams. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad bent pusė imigrantų integracijai numatytų finansinių priemonių būtų skiriama moterų klausimams.

| 1.2. | Be priemonių, kurios turėtų būti taikomos visiems imigrantams – tiek vyrams, tiek moterims – EESRK ragina valstybes nares imtis šių veiksmų:






  — | nustatyti aiškius ir plataus užmojo moterų migrančių integracijos tikslus, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Be priemonių, kurios turėtų būti taikomos visiems imigrantams – tiek vyrams, tiek moterims – EESRK ragina valstybes nares imtis šių veiksmų:

—

nustatyti aiškius ir plataus užmojo moterų migrančių integracijos tikslus,

| — | parengti politiką, kuria būtų atsižvelgiama į specifinę moterų padėtį, jų kvalifikacijos lygį, priimančiosios šalies kalbos žinias ir į tai, ar jos yra pirmosios imigracijos kartos ar kitų kartų atstovės, |
| --- | --- |

—

parengti politiką, kuria būtų atsižvelgiama į specifinę moterų padėtį, jų kvalifikacijos lygį, priimančiosios šalies kalbos žinias ir į tai, ar jos yra pirmosios imigracijos kartos ar kitų kartų atstovės,

| — | vykdant Europos semestro programą informuoti Europos Komisiją apie sukurtas moterų migrančių integracijos į darbo rinką priemones, |
| --- | --- |

—

vykdant Europos semestro programą informuoti Europos Komisiją apie sukurtas moterų migrančių integracijos į darbo rinką priemones,

| — | užtikrinant teisę į šeimos susijungimą sudaryti vienodas sąlygas įsidarbinti sutuoktiniams siekiant skatinti šeimų integraciją, išvengti skurdo ir kompetencijos praradimo, |
| --- | --- |

—

užtikrinant teisę į šeimos susijungimą sudaryti vienodas sąlygas įsidarbinti sutuoktiniams siekiant skatinti šeimų integraciją, išvengti skurdo ir kompetencijos praradimo,

| — | visais migracijos proceso etapais užtikrinti moterims ne tik šeimos nario, bet ir asmens teises, |
| --- | --- |

—

visais migracijos proceso etapais užtikrinti moterims ne tik šeimos nario, bet ir asmens teises,

| — | geriau informuoti moteris migrantes apie kalbų ir profesinio mokymo paslaugų pasiūlą, taip pat apie galimybes gauti kokybišką darbo vietą, |
| --- | --- |

—

geriau informuoti moteris migrantes apie kalbų ir profesinio mokymo paslaugų pasiūlą, taip pat apie galimybes gauti kokybišką darbo vietą,

| — | rengti kalbų mokymosi kursus už prieinamą kainą, kurie atitiktų specifinius moterų migrančių poreikius ir kurių turinys būtų orientuotas į darbo paiešką, |
| --- | --- |

—

rengti kalbų mokymosi kursus už prieinamą kainą, kurie atitiktų specifinius moterų migrančių poreikius ir kurių turinys būtų orientuotas į darbo paiešką,

| — | paspartinti profesinės kvalifikacijos ir užsienyje įgytos patirties pripažinimą, kad moteris galėtų ieškoti jų kvalifikaciją ir lūkesčius atitinkančio darbo, |
| --- | --- |

—

paspartinti profesinės kvalifikacijos ir užsienyje įgytos patirties pripažinimą, kad moteris galėtų ieškoti jų kvalifikaciją ir lūkesčius atitinkančio darbo,

| — | užkirsti kelią kvalifikacijos praradimui, kadangi tai savo ruožtu yra ir žmogiškojo kapitalo praradimas, |
| --- | --- |

—

užkirsti kelią kvalifikacijos praradimui, kadangi tai savo ruožtu yra ir žmogiškojo kapitalo praradimas,

| — | laikytis požiūrio, kad darbas kai kuriuose sektoriuose (pvz., valymo paslaugos, vaikų ir vyresnio amžiaus asmenų priežiūra, darbas viešbučiuose, kavinėse ir restoranuose, žemės ūkio sektoriuje ir t. t.) gali suteikti tam tikrų galimybių mažesnę kvalifikaciją turinčioms moterims imigrantėms, tačiau šie sektoriai turi tapti deklaruojamo, profesionalaus ir labiau vertinamo darbo sektoriais, būtina kelti juose dirbančių moterų profesinę kvalifikaciją ir suteikti joms karjeros perspektyvas, |
| --- | --- |

—

laikytis požiūrio, kad darbas kai kuriuose sektoriuose (pvz., valymo paslaugos, vaikų ir vyresnio amžiaus asmenų priežiūra, darbas viešbučiuose, kavinėse ir restoranuose, žemės ūkio sektoriuje ir t. t.) gali suteikti tam tikrų galimybių mažesnę kvalifikaciją turinčioms moterims imigrantėms, tačiau šie sektoriai turi tapti deklaruojamo, profesionalaus ir labiau vertinamo darbo sektoriais, būtina kelti juose dirbančių moterų profesinę kvalifikaciją ir suteikti joms karjeros perspektyvas,

| — | remti verslininkes ir ugdyti moterų migrančių verslumą, |
| --- | --- |

—

remti verslininkes ir ugdyti moterų migrančių verslumą,

| — | įtraukti socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę į susijusios politikos rengimą ir įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

įtraukti socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę į susijusios politikos rengimą ir įgyvendinimą,

| — | ratifikuoti 1990 m. gruodžio 18 d. tarptautinę konvenciją (Jungtinių Tautų) dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos, |
| --- | --- |

—

ratifikuoti 1990 m. gruodžio 18 d. tarptautinę konvenciją (Jungtinių Tautų) dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos,

| — | keletą metų Europoje gyvenantiems imigrantams oficialiai suteikti teisę gyventi atitinkamoje šalyje atsižvelgiant į masinio imigrantų legalizavimo naudą kai kuriose valstybėse. |
| --- | --- |

—

keletą metų Europoje gyvenantiems imigrantams oficialiai suteikti teisę gyventi atitinkamoje šalyje atsižvelgiant į masinio imigrantų legalizavimo naudą kai kuriose valstybėse.

| 1.3. | Galiausiai EESRK ragina socialinius partnerius:






  — | į Europos socialinio dialogo darbo programą tinkamiau įtraukti specifinius moterų migrančių klausimus, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Galiausiai EESRK ragina socialinius partnerius:

—

į Europos socialinio dialogo darbo programą tinkamiau įtraukti specifinius moterų migrančių klausimus,

| — | siekti, kad kolektyvinėse sutartyse būtų labiau pripažįstama moterų migrančių kvalifikacija. |
| --- | --- |

—

siekti, kad kolektyvinėse sutartyse būtų labiau pripažįstama moterų migrančių kvalifikacija.

2.   Įžanga

| 2.1. | Keletą pastarųjų dešimtmečių didėja moterų migrančių skaičius. Į Europą imigruojančios moterys prisijungia prie savo šeimų, kai kurios jų turi pabėgėlės arba prieglobsčio prašytojos statusą. Daugelis jų atvyksta norėdamos užsidirbti pragyvenimui, palieka šeimas savo šalyse ir tampa svarbiausiu šeimą išlaikančiu asmeniu. |
| --- | --- |

2.1.

Keletą pastarųjų dešimtmečių didėja moterų migrančių skaičius. Į Europą imigruojančios moterys prisijungia prie savo šeimų, kai kurios jų turi pabėgėlės arba prieglobsčio prašytojos statusą. Daugelis jų atvyksta norėdamos užsidirbti pragyvenimui, palieka šeimas savo šalyse ir tampa svarbiausiu šeimą išlaikančiu asmeniu.

| 2.2. | Jos atvyksta turėdamos leidimą gyventi ir jo neturėdamos, jos turi skirtingo lygio kvalifikaciją ar visai jos neturi. Vienos migruoja savo noru, kitos priverstos tai daryti, kai kurios jų yra prekybos žmonėmis aukos. Ši gyventojų grupė yra ir didelė, ir įvairi. |
| --- | --- |

2.2.

Jos atvyksta turėdamos leidimą gyventi ir jo neturėdamos, jos turi skirtingo lygio kvalifikaciją ar visai jos neturi. Vienos migruoja savo noru, kitos priverstos tai daryti, kai kurios jų yra prekybos žmonėmis aukos. Ši gyventojų grupė yra ir didelė, ir įvairi.

| 2.3. | Be to, visuomenė senėja, mažėja gimstamumas ir daugeliui sektorių reikia kvalifikuotos darbo jėgos, todėl Europai tenka įveikti didžiulius iššūkius darbo rinkoje. |
| --- | --- |

2.3.

Be to, visuomenė senėja, mažėja gimstamumas ir daugeliui sektorių reikia kvalifikuotos darbo jėgos, todėl Europai tenka įveikti didžiulius iššūkius darbo rinkoje.

| 2.4. | Šiuo požiūriu moterys migrantės yra kompetencijos ir kūrybiškumo šaltinis, kuriuo šiuo metu nepakankamai naudojamasi. Todėl būtina jas integruoti į darbo rinką. Integracija padeda visapusiškai pasinaudoti migracijos potencialu tiek moterų migrančių, tiek Europos Sąjungos požiūriu, nes stiprina integraciją apskritai ir padeda siekti ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos. |
| --- | --- |

2.4.

Šiuo požiūriu moterys migrantės yra kompetencijos ir kūrybiškumo šaltinis, kuriuo šiuo metu nepakankamai naudojamasi. Todėl būtina jas integruoti į darbo rinką. Integracija padeda visapusiškai pasinaudoti migracijos potencialu tiek moterų migrančių, tiek Europos Sąjungos požiūriu, nes stiprina integraciją apskritai ir padeda siekti ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos.

| 2.5. | EESRK jau yra parengęs keletą nuomonių imigracijos ir integracijos temomis ir pateikė daug rekomendacijų tiek vyrų, tiek moterų migracijos klausimais (4). Šioje nuomonėje sieksime nekartoti ankstesnių rekomendacijų. |
| --- | --- |

2.5.

EESRK jau yra parengęs keletą nuomonių imigracijos ir integracijos temomis ir pateikė daug rekomendacijų tiek vyrų, tiek moterų migracijos klausimais (4). Šioje nuomonėje sieksime nekartoti ankstesnių rekomendacijų.

| 2.6. | Tačiau Komitetas dar niekada nėra teikęs konkrečių pasiūlymų dėl moterų imigrančių integracijos. Kadangi niekur pasaulyje nėra pasiekta vyrų ir moterų lygybė ir esama tam tikrų tik moterų klausimams būdingų aspektų, kurių negalima vertinti laikantis bendro požiūrio, ši nuomonė bus skirta moterų migrančių integracijai į darbo rinką. |
| --- | --- |

2.6.

Tačiau Komitetas dar niekada nėra teikęs konkrečių pasiūlymų dėl moterų imigrančių integracijos. Kadangi niekur pasaulyje nėra pasiekta vyrų ir moterų lygybė ir esama tam tikrų tik moterų klausimams būdingų aspektų, kurių negalima vertinti laikantis bendro požiūrio, ši nuomonė bus skirta moterų migrančių integracijai į darbo rinką.

3.   Padėtis Europoje

| 3.1. | Didinti dirbančių moterų, taip pat ir dirbančių migrantų skaičių yra vienas iš ES prioritetų, skelbiamų strategijoje „Europa 2020“, Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos darbotvarkėje (5) ar Europos Vadovų Tarybos daugiametėse programose (6). |
| --- | --- |

3.1.

Didinti dirbančių moterų, taip pat ir dirbančių migrantų skaičių yra vienas iš ES prioritetų, skelbiamų strategijoje „Europa 2020“, Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos darbotvarkėje (5) ar Europos Vadovų Tarybos daugiametėse programose (6).

| 3.2. | Strategijoje „Europa 2020“ numatyta iki 2020 m. užimtumo lygį padidinti iki 75 %, todėl šiuo požiūriu geresnė moterų migrančių įtrauktis į darbo rinką yra labai svarbus aspektas. Europos semestras galėtų būti naudinga priemonė siekiant šio tikslo. Valstybės narės turėtų pateikti moterų migrančių integracijos priemones, o Komisija turėtų parengti konkrečias rekomendacijas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.2.

Strategijoje „Europa 2020“ numatyta iki 2020 m. užimtumo lygį padidinti iki 75 %, todėl šiuo požiūriu geresnė moterų migrančių įtrauktis į darbo rinką yra labai svarbus aspektas. Europos semestras galėtų būti naudinga priemonė siekiant šio tikslo. Valstybės narės turėtų pateikti moterų migrančių integracijos priemones, o Komisija turėtų parengti konkrečias rekomendacijas šiuo klausimu.

| 3.3. | Būtina taip pat atsižvelgti į specifinius moterų migrančių padėties aspektus rengiant naują Moterų ir vyrų lygybės strategiją po 2015 m. Ši strategija turėtų padėti pagerinti moterų migrančių padėtį darbo rinkoje, įskaitant jų verslumo skatinimą. |
| --- | --- |

3.3.

Būtina taip pat atsižvelgti į specifinius moterų migrančių padėties aspektus rengiant naują Moterų ir vyrų lygybės strategiją po 2015 m. Ši strategija turėtų padėti pagerinti moterų migrančių padėtį darbo rinkoje, įskaitant jų verslumo skatinimą.

| 3.4. | Europos Sąjungoje moterų migrančių padėtis labai skiriasi priklausomai nuo to, kaip taikoma Direktyva. |
| --- | --- |

3.4.

Europos Sąjungoje moterų migrančių padėtis labai skiriasi priklausomai nuo to, kaip taikoma Direktyva.

| 3.5. | ES mėlynąją kortelę turinti moteris (7) turi daugiau galimybių gauti aukštos kvalifikacijos reikalaujantį darbą. Mėlynosios kortelės turėtojo sutuoktinei automatiškai ir skubiai suteikiama teisė patekti į priimančios šalies darbo rinką. |
| --- | --- |

3.5.

ES mėlynąją kortelę turinti moteris (7) turi daugiau galimybių gauti aukštos kvalifikacijos reikalaujantį darbą. Mėlynosios kortelės turėtojo sutuoktinei automatiškai ir skubiai suteikiama teisė patekti į priimančios šalies darbo rinką.

| 3.6. | Tuo tarpu teisę į šeimos susijungimą turinčiai sutuoktinei (8) gali tekti laukti metus (tokį terminą gali taikyti valstybės narės), kol jai bus suteikta teisė įsidarbinti pagal darbo sutartį ar imtis savarankiškos veiklos. Priversta laukti moteris tampa priklausoma nuo savo sutuoktinio, atitolsta nuo darbo rinkos ir praranda dalį savo kompetencijos. Norint ištaisyti tokią padėtį Europos Komisija turi ne tik stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinama Šeimos susijungimo direktyva, bet ir numatyti ją persvarstyti. |
| --- | --- |

3.6.

Tuo tarpu teisę į šeimos susijungimą turinčiai sutuoktinei (8) gali tekti laukti metus (tokį terminą gali taikyti valstybės narės), kol jai bus suteikta teisė įsidarbinti pagal darbo sutartį ar imtis savarankiškos veiklos. Priversta laukti moteris tampa priklausoma nuo savo sutuoktinio, atitolsta nuo darbo rinkos ir praranda dalį savo kompetencijos. Norint ištaisyti tokią padėtį Europos Komisija turi ne tik stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinama Šeimos susijungimo direktyva, bet ir numatyti ją persvarstyti.

| 3.7. | Draudimas prieglobsčio prašytojams dirbti juos skatina ieškoti nedeklaruojamo darbo. Todėl reikėtų panaikinti teisines kliūtis, trukdančias jiems patekti į darbo rinką. Be to, suteikta darbo vieta turėtų tapti paskata legalizuoti asmens buvimą šalyje, kaip rodo pasiekti teigiami rezultatai valstybėse narėse, kuriose vyko masinis imigrantų legalizavimas. |
| --- | --- |

3.7.

Draudimas prieglobsčio prašytojams dirbti juos skatina ieškoti nedeklaruojamo darbo. Todėl reikėtų panaikinti teisines kliūtis, trukdančias jiems patekti į darbo rinką. Be to, suteikta darbo vieta turėtų tapti paskata legalizuoti asmens buvimą šalyje, kaip rodo pasiekti teigiami rezultatai valstybėse narėse, kuriose vyko masinis imigrantų legalizavimas.

| 3.8. | Todėl būtina suderinti Europos priemones, kad visi Europos teritorijoje teisėtai gyvenantys asmenys galėtų iškart patekti į darbo rinką, ir jiems suteikti asmens teisę į gyvenamąją vietą nepriklausomai nuo jo šeiminės padėties. |
| --- | --- |

3.8.

Todėl būtina suderinti Europos priemones, kad visi Europos teritorijoje teisėtai gyvenantys asmenys galėtų iškart patekti į darbo rinką, ir jiems suteikti asmens teisę į gyvenamąją vietą nepriklausomai nuo jo šeiminės padėties.

| 4. | Konkrečios moterų migrančių integracijos į valstybių narių darbo rinką priemonės |
| --- | --- |

4.

4.1.   Susirūpinimą kelia tai, kad šios moterys patiria ir moterims, ir imigrantams kylančius sunkumus

| 4.1.1. | Darbo rinka nepalanki moterims tiek europietėms, tiek imigrantėms. Nors ES yra sukurta teisinė sistema, moterims vis dar sunkiau nei vyrams derinti asmeninį ir profesinį gyvenimą, naudotis socialinėmis teisėmis, užimti aukštas pareigas ar dalyvauti visuomeniniame gyvenime. |
| --- | --- |

4.1.1.

Darbo rinka nepalanki moterims tiek europietėms, tiek imigrantėms. Nors ES yra sukurta teisinė sistema, moterims vis dar sunkiau nei vyrams derinti asmeninį ir profesinį gyvenimą, naudotis socialinėmis teisėmis, užimti aukštas pareigas ar dalyvauti visuomeniniame gyvenime.

| 4.1.2. | Didelė moterų koncentracija būdinga keletui sektorių (9), pavyzdžiui, sveikatos, švietimo, viešojo administravimo, viešbučių ir maitinimo (kavinėse, restoranuose) paslaugų, paslaugų šeimai ir namų ūkiams ir pan. Dažniausiai jos dirba ne visą darbo dieną, su jomis sudaroma daugiau trumpalaikių terminuotų sutarčių. 2014 m. ES vidutinis moters atlyginimas vis dar išlieka 16,4 % mažesnis nei vidutinis vyrų atlyginimas (10), o pensijų skirtumas yra dar didesnis. |
| --- | --- |

4.1.2.

Didelė moterų koncentracija būdinga keletui sektorių (9), pavyzdžiui, sveikatos, švietimo, viešojo administravimo, viešbučių ir maitinimo (kavinėse, restoranuose) paslaugų, paslaugų šeimai ir namų ūkiams ir pan. Dažniausiai jos dirba ne visą darbo dieną, su jomis sudaroma daugiau trumpalaikių terminuotų sutarčių. 2014 m. ES vidutinis moters atlyginimas vis dar išlieka 16,4 % mažesnis nei vidutinis vyrų atlyginimas (10), o pensijų skirtumas yra dar didesnis.

| 4.1.3. | Moterų migrančių padėtis dar blogesnė: jų užimtumo lygis yra žemesnis, palyginti su čiabuvių moterų užimtumo lygiu. Didžioji dalis moterų migrančių dirba kelete sektorių, joms siūlomos trumpalaikės sutartys ir darbas ne visą darbo dieną, mokamas mažas atlyginimas ir sudaromos blogos darbo sąlygos. Susirasti darbą joms taip pat gali trukdyti kultūrinės kliūtys šeimoje ir bendruomenėje. Be to, norinčios patekti į darbo rinką moterys migrantės gali būti diskriminuojamos. |
| --- | --- |

4.1.3.

Moterų migrančių padėtis dar blogesnė: jų užimtumo lygis yra žemesnis, palyginti su čiabuvių moterų užimtumo lygiu. Didžioji dalis moterų migrančių dirba kelete sektorių, joms siūlomos trumpalaikės sutartys ir darbas ne visą darbo dieną, mokamas mažas atlyginimas ir sudaromos blogos darbo sąlygos. Susirasti darbą joms taip pat gali trukdyti kultūrinės kliūtys šeimoje ir bendruomenėje. Be to, norinčios patekti į darbo rinką moterys migrantės gali būti diskriminuojamos.

4.2.   Būtinos konkrečios priemonės

| 4.2.1. | Atsižvelgiant į šią padėtį, būtina imtis pozityvių veiksmų. Juose visų pirma turi būti atsižvelgiama į moterų padėtį, jų kvalifikacijos lygį, priimančiosios šalies kalbos žinias ir į tai, ar jos yra pirmosios imigracijos kartos ar vėlesnių kartų atstovės. |
| --- | --- |

4.2.1.

Atsižvelgiant į šią padėtį, būtina imtis pozityvių veiksmų. Juose visų pirma turi būti atsižvelgiama į moterų padėtį, jų kvalifikacijos lygį, priimančiosios šalies kalbos žinias ir į tai, ar jos yra pirmosios imigracijos kartos ar vėlesnių kartų atstovės.

| 4.2.2. | Kai kurios šeiminį ir profesinį gyvenimą padedančios derinti priemonės yra tokios pačios, kurios taikomos ir vietos moterims. Svarbiausia moterims migrantėms užtikrinti galimybę naudotis finansiniu ir geografiniu požiūriu prieinamomis kokybiškomis vaikų priežiūros paslaugomis, kadangi dažnai jos neturi šalia gyvenančių artimųjų, kurie galėtų joms padėti. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kai kurios šeiminį ir profesinį gyvenimą padedančios derinti priemonės yra tokios pačios, kurios taikomos ir vietos moterims. Svarbiausia moterims migrantėms užtikrinti galimybę naudotis finansiniu ir geografiniu požiūriu prieinamomis kokybiškomis vaikų priežiūros paslaugomis, kadangi dažnai jos neturi šalia gyvenančių artimųjų, kurie galėtų joms padėti.

| 4.2.3. | Kiti konkretūs moterims migrantėms svarbūs veiksmai – tai kova su rasizmu, geresnės sąlygos gauti būstą, naudotis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis, kova su priverstinėmis santuokomis, poligamija ir t. t. Galimybės naudotis žmogaus teisėms ir lyčių lygybe Europoje, noras pabėgti nuo smurto ir nelygybės yra priežastys, kurios paskatina moteris palikti savo šalį. Jos neturėtų susidurti su tomis pačiomis problemomis atvykusios į Europą, tačiau tokių sunkumų, taigi ir kliūčių gauti darbą, iškyla net ir antrosios ir kitų kartų imigrantams. |
| --- | --- |

4.2.3.

Kiti konkretūs moterims migrantėms svarbūs veiksmai – tai kova su rasizmu, geresnės sąlygos gauti būstą, naudotis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis, kova su priverstinėmis santuokomis, poligamija ir t. t. Galimybės naudotis žmogaus teisėms ir lyčių lygybe Europoje, noras pabėgti nuo smurto ir nelygybės yra priežastys, kurios paskatina moteris palikti savo šalį. Jos neturėtų susidurti su tomis pačiomis problemomis atvykusios į Europą, tačiau tokių sunkumų, taigi ir kliūčių gauti darbą, iškyla net ir antrosios ir kitų kartų imigrantams.

| 4.2.4. | Europos Sąjungoje pilietinė visuomenė, moterų imigrančių asociacijos ar universitetai vietos lygmeniu įgyvendina daug sėkmingų moterų integracijos į darbo rinką iniciatyvų. Šias iniciatyvas reikėtų remti ir skatinti skleisti gerąją patirtį nacionaliniu lygmeniu ir tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

4.2.4.

Europos Sąjungoje pilietinė visuomenė, moterų imigrančių asociacijos ar universitetai vietos lygmeniu įgyvendina daug sėkmingų moterų integracijos į darbo rinką iniciatyvų. Šias iniciatyvas reikėtų remti ir skatinti skleisti gerąją patirtį nacionaliniu lygmeniu ir tarp valstybių narių.

4.3.   Tinkamai politikai parengti būtina rinkti duomenis

| 4.3.1. | Siekiant turėti išsamesnę informaciją apie moterų imigrančių poreikius ir parengti juos atitinkančią politiką, būtina turėti geresnius nacionalinius ir europinius statistinius duomenis, sugrupuotus pagal lytis, tautybes ar kilmės šalis. |
| --- | --- |

4.3.1.

Siekiant turėti išsamesnę informaciją apie moterų imigrančių poreikius ir parengti juos atitinkančią politiką, būtina turėti geresnius nacionalinius ir europinius statistinius duomenis, sugrupuotus pagal lytis, tautybes ar kilmės šalis.

4.4.   Geriau informuoti moteris migrantes

| 4.4.1. | Norint geriau supažindinti su priimančios šalies visuomene ir jos darbo rinka, reikia užtikrinti moterims migrantėms prieigą prie informacijos apie jų teises ir apie teikiamas paslaugas, šią informaciją parengti įvairiomis kalbomis bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir migracijos tinklais, kurių indėlis turi būti pripažintas ir vertinamas. |
| --- | --- |

4.4.1.

Norint geriau supažindinti su priimančios šalies visuomene ir jos darbo rinka, reikia užtikrinti moterims migrantėms prieigą prie informacijos apie jų teises ir apie teikiamas paslaugas, šią informaciją parengti įvairiomis kalbomis bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir migracijos tinklais, kurių indėlis turi būti pripažintas ir vertinamas.

4.5.   Sudaryti sąlygas mokytis priimančios šalies kalbą

| 4.5.1. | Priimančios šalies kalbos mokėjimas yra svarbiausias integracijos ir patekimo į darbo rinką veiksnys. Nepakankamas kalbos mokėjimas padidina moterų izoliaciją, trukdo joms geriau susipažinti su savo teisėmis, naudotis viešosiomis paslaugomis ir stabdo jų vaikų integraciją. Tenka pripažinti, kad daugelio imigrantų vaikų mokymosi rezultatai yra blogesni nei vietos vaikų. |
| --- | --- |

4.5.1.

Priimančios šalies kalbos mokėjimas yra svarbiausias integracijos ir patekimo į darbo rinką veiksnys. Nepakankamas kalbos mokėjimas padidina moterų izoliaciją, trukdo joms geriau susipažinti su savo teisėmis, naudotis viešosiomis paslaugomis ir stabdo jų vaikų integraciją. Tenka pripažinti, kad daugelio imigrantų vaikų mokymosi rezultatai yra blogesni nei vietos vaikų.

| 4.5.2. | Viešosios valdžios institucijos turi sudaryti sąlygas moterims migrantėms lankyti kalbos kursus, kurie būtų prieinami kainos, vietos ir tvarkaraščio požiūriu (kad mokymąsi galėtų derinti su vaikų priežiūra namuose). Kalbos kursų turinys turėtų būti naudingas darbo paieškai ir bendraujant su viešosiomis tarnybomis. |
| --- | --- |

4.5.2.

Viešosios valdžios institucijos turi sudaryti sąlygas moterims migrantėms lankyti kalbos kursus, kurie būtų prieinami kainos, vietos ir tvarkaraščio požiūriu (kad mokymąsi galėtų derinti su vaikų priežiūra namuose). Kalbos kursų turinys turėtų būti naudingas darbo paieškai ir bendraujant su viešosiomis tarnybomis.

4.6.   Pripažinti kvalifikaciją ir užkirsti kelią kvalifikacijos praradimui

| 4.6.1. | Moterų imigrančių kvalifikacija yra įvairi ir politikoje turi būti atsižvelgta į šią įvairovę. Kai kurios turi žemą išsilavinimo ir patirties lygį, kitos turi universitetinį išsilavinimą ir profesinę kvalifikaciją. |
| --- | --- |

4.6.1.

Moterų imigrančių kvalifikacija yra įvairi ir politikoje turi būti atsižvelgta į šią įvairovę. Kai kurios turi žemą išsilavinimo ir patirties lygį, kitos turi universitetinį išsilavinimą ir profesinę kvalifikaciją.

| 4.6.2. | Didžiausias sunkumas, su kuriuo susiduria šios moterys, – tai pasiekti, kad būtų pripažinta užsienyje įgyta kvalifikacija ir patirtis; tokia padėtis atrodo paradoksali atsižvelgiant į tai, kad Europoje daugelyje sričių trūksta kvalifikuotų darbuotojų. Ilgai trunkantis diplomų pripažinimo procesas gali sumažinti moterų motyvaciją, dėl to prarandamos žinios ir gali lemti jų apsisprendimą sutikti imtis darbo, kuriam jų kvalifikacija yra per aukšta. Darbo neturinčios moterys migrantės ar dirbančios jų kvalifikacijos neatitinkantį darbą yra neišnaudoti ištekliai ir žmogiškojo kapitalo švaistymas. |
| --- | --- |

4.6.2.

Didžiausias sunkumas, su kuriuo susiduria šios moterys, – tai pasiekti, kad būtų pripažinta užsienyje įgyta kvalifikacija ir patirtis; tokia padėtis atrodo paradoksali atsižvelgiant į tai, kad Europoje daugelyje sričių trūksta kvalifikuotų darbuotojų. Ilgai trunkantis diplomų pripažinimo procesas gali sumažinti moterų motyvaciją, dėl to prarandamos žinios ir gali lemti jų apsisprendimą sutikti imtis darbo, kuriam jų kvalifikacija yra per aukšta. Darbo neturinčios moterys migrantės ar dirbančios jų kvalifikacijos neatitinkantį darbą yra neišnaudoti ištekliai ir žmogiškojo kapitalo švaistymas.

| 4.6.3. | Turėtų būti sukurtos tarnybos, kurios pripažintų kilmės šalyje įgytą kvalifikaciją. Sudarant kolektyvines sutartis socialiniai partneriai taip pat turi atlikti svarbų vaidmenį siekiant palengvinti kvalifikacijos pripažinimo procesą. |
| --- | --- |

4.6.3.

Turėtų būti sukurtos tarnybos, kurios pripažintų kilmės šalyje įgytą kvalifikaciją. Sudarant kolektyvines sutartis socialiniai partneriai taip pat turi atlikti svarbų vaidmenį siekiant palengvinti kvalifikacijos pripažinimo procesą.

| 4.6.4. | Kai kuriuose sektoriuose – valymo paslaugų, vaikų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros, viešbučių, kavinių ir restoranų, žemės ūkio ar socialinės ekonomikos – gali būti daug galimybių žemesnės kvalifikacijos moterims migrantėms, kurios galėtų būti samdomos darbuotojos arba pradėti savo verslą. Vis dėlto reikia siekti šių sektorių profesionalumo ir geresnio jų vertinimo, mokyti moteris su minėtais sektoriais susijusių profesijų ir pripažinti svarbų juose dirbančių moterų indėlį siekiant, kad darbas šiuose sektoriuose būtų naudingas ir vietinėms moterims, ir migrantėms. |
| --- | --- |

4.6.4.

Kai kuriuose sektoriuose – valymo paslaugų, vaikų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros, viešbučių, kavinių ir restoranų, žemės ūkio ar socialinės ekonomikos – gali būti daug galimybių žemesnės kvalifikacijos moterims migrantėms, kurios galėtų būti samdomos darbuotojos arba pradėti savo verslą. Vis dėlto reikia siekti šių sektorių profesionalumo ir geresnio jų vertinimo, mokyti moteris su minėtais sektoriais susijusių profesijų ir pripažinti svarbų juose dirbančių moterų indėlį siekiant, kad darbas šiuose sektoriuose būtų naudingas ir vietinėms moterims, ir migrantėms.

| 4.6.5. | Darbas šiuose sektoriuose gali būti laikinas, todėl labai svarbu sudaryti juose dirbančioms moterims sąlygas mokytis, kad jos galėtų siekti karjeros ar persikvalifikuoti. |
| --- | --- |

4.6.5.

Darbas šiuose sektoriuose gali būti laikinas, todėl labai svarbu sudaryti juose dirbančioms moterims sąlygas mokytis, kad jos galėtų siekti karjeros ar persikvalifikuoti.

4.6.6.   Ypatingas darbo šeimos ūkiuose atvejis

| 4.6.6.1. | Ne visos moterys migrantės dirba šeimos ūkiuose, tačiau būtent šiame sektoriuje jos pirmiausia ieško darbo, nes, viena vertus, yra didelė tokių darbuotojų paklausa, antra vertus, galima dirbti nedeklaruojamą darbą. |
| --- | --- |

4.6.6.1.

Ne visos moterys migrantės dirba šeimos ūkiuose, tačiau būtent šiame sektoriuje jos pirmiausia ieško darbo, nes, viena vertus, yra didelė tokių darbuotojų paklausa, antra vertus, galima dirbti nedeklaruojamą darbą.

| 4.6.6.2. | Tokios moterys atsiduria padėtyje be išeities: jos gali dirbti tik nedeklaruojamą darbą ir neturi socialinių garantijų. Migrantės moterys negali būti nei legalizuotos, nei gauti leidimą gyventi, nes negali įrodyti, kad turi darbą. Tokiu atveju, kai joms tenka vienoms susidurti su darbdaviais ar gyventi pas savo darbdavį, jos tampa labai pažeidžiamos. |
| --- | --- |

4.6.6.2.

Tokios moterys atsiduria padėtyje be išeities: jos gali dirbti tik nedeklaruojamą darbą ir neturi socialinių garantijų. Migrantės moterys negali būti nei legalizuotos, nei gauti leidimą gyventi, nes negali įrodyti, kad turi darbą. Tokiu atveju, kai joms tenka vienoms susidurti su darbdaviais ar gyventi pas savo darbdavį, jos tampa labai pažeidžiamos.

| 4.6.6.3. | Keletas Europos valstybių ėmėsi priemonių nedeklaruojamam darbui legalizuoti (pvz., Švedijoje taikomos mokesčių lengvatos, paslaugų čekiai: titre service Belgijoje ir chèque emploi service Prancūzijoje ir kitos priemonės), kuriomis palengvinama darbuotojų registracijos tvarka darbdaviams ir sudaromos sąlygos darbuotojams naudotis socialinėmis teisėmis ir įrodyti, kad turi darbą, tai savo ruožtu atveria galimybę gauti leidimą gyventi šalyje. |
| --- | --- |

4.6.6.3.

Keletas Europos valstybių ėmėsi priemonių nedeklaruojamam darbui legalizuoti (pvz., Švedijoje taikomos mokesčių lengvatos, paslaugų čekiai: titre service Belgijoje ir chèque emploi service Prancūzijoje ir kitos priemonės), kuriomis palengvinama darbuotojų registracijos tvarka darbdaviams ir sudaromos sąlygos darbuotojams naudotis socialinėmis teisėmis ir įrodyti, kad turi darbą, tai savo ruožtu atveria galimybę gauti leidimą gyventi šalyje.

| 4.6.6.4. | Valstybės narės turėtų ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 189 (11), pagal kurią namų ūkiuose dirbantiems darbuotojams turi būti suteiktos tokios pačios teisės, kuriomis naudojasi kiti darbuotojai, ir suformuoti šį sektorių, kaip rekomenduoja EESRK savo nuomonėje „Paslaugų šeimai vystymas siekiant didinti užimtumo lygį ir skatinti lyčių lygybę darbe“ (12). |
| --- | --- |

4.6.6.4.

Valstybės narės turėtų ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 189 (11), pagal kurią namų ūkiuose dirbantiems darbuotojams turi būti suteiktos tokios pačios teisės, kuriomis naudojasi kiti darbuotojai, ir suformuoti šį sektorių, kaip rekomenduoja EESRK savo nuomonėje „Paslaugų šeimai vystymas siekiant didinti užimtumo lygį ir skatinti lyčių lygybę darbe“ (12).

4.7.   Remti savarankišką darbą ir verslininkystę

| 4.7.1. | Tyrimai rodo, kad imigrantai yra novatoriškesni ir verslesni nei vietos gyventojai. Daugelyje šalių jie tampa nepriklausomais verslininkais arba įsteigia naujas įmones, kuriose dažniausiai įdarbina kitus imigrantus. Komitetas parengė atskirą nuomonę šiuo klausimu „Verslininkų migrantų indėlis į ES ekonomiką“ (13). |
| --- | --- |

4.7.1.

Tyrimai rodo, kad imigrantai yra novatoriškesni ir verslesni nei vietos gyventojai. Daugelyje šalių jie tampa nepriklausomais verslininkais arba įsteigia naujas įmones, kuriose dažniausiai įdarbina kitus imigrantus. Komitetas parengė atskirą nuomonę šiuo klausimu „Verslininkų migrantų indėlis į ES ekonomiką“ (13).

| 4.7.2. | Kad galėtų sėkmingiau plėtoti savo verslą, šiems verslininkams būtina parama, kad galėtų gauti finansavimą, mokytis rengti verslo planus, supažindinti su priimančios šalies ekonominėmis sąlygomis. Reikėtų sukurti specialias priemones moterims verslininkėms ir ypatingą dėmesį skirti socialiniam verslumui. |
| --- | --- |

4.7.2.

Kad galėtų sėkmingiau plėtoti savo verslą, šiems verslininkams būtina parama, kad galėtų gauti finansavimą, mokytis rengti verslo planus, supažindinti su priimančios šalies ekonominėmis sąlygomis. Reikėtų sukurti specialias priemones moterims verslininkėms ir ypatingą dėmesį skirti socialiniam verslumui.

| 4.7.3. | Moteris imigrantes turėtų remti kiti didesnę patirtį turintys verslininkai ir teikti pagalbą moterų migrančių verslininkių tinklams. Moterims imigrantėms taip pat turėtų būti sudarytos galimybės mokytis verslumo ir organizuoti mokymus glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene. |
| --- | --- |

4.7.3.

Moteris imigrantes turėtų remti kiti didesnę patirtį turintys verslininkai ir teikti pagalbą moterų migrančių verslininkių tinklams. Moterims imigrantėms taip pat turėtų būti sudarytos galimybės mokytis verslumo ir organizuoti mokymus glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir organizuota pilietine visuomene.

4.8.   Gerinti moterų imigrančių įvaizdį

| 4.8.1. | Nors yra vis daugiau moterų, dažnai kvalifikuotų, kurios imigruoja savarankiškai, socialinis moters imigrantės, kaip tam tikros kultūros aukos ir mažai teisių turinčios moters, įvaizdis keičiasi labai lėtai. Todėl būtina formuoti teigiamesnį moterų migrančių įvaizdį, kuris taptų sektinu pavyzdžiu imigrantų bendruomenėse. Tai pasiekti galėtų padėti informavimo kampanijos. |
| --- | --- |

4.8.1.

Nors yra vis daugiau moterų, dažnai kvalifikuotų, kurios imigruoja savarankiškai, socialinis moters imigrantės, kaip tam tikros kultūros aukos ir mažai teisių turinčios moters, įvaizdis keičiasi labai lėtai. Todėl būtina formuoti teigiamesnį moterų migrančių įvaizdį, kuris taptų sektinu pavyzdžiu imigrantų bendruomenėse. Tai pasiekti galėtų padėti informavimo kampanijos.

4.9.   Glaudesnis daugiašalis bendradarbiavimas

| 4.9.1. | Integracija veiksminga gali būti tik palaikant partnerystę su pačiais įvairiausiais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., Europos institucijomis, valstybėmis narėmis ir nacionaliniais, regionų ir vietos dalyviais. |
| --- | --- |

4.9.1.

Integracija veiksminga gali būti tik palaikant partnerystę su pačiais įvairiausiais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., Europos institucijomis, valstybėmis narėmis ir nacionaliniais, regionų ir vietos dalyviais.

| 4.9.2. | Organizuota pilietinė visuomenė, visų pirma moterų migrančių asociacijos, turi dalyvauti visuose moterų migrančių integracijos į darbo rinką politikos etapuose. Šių suinteresuotųjų šalių dalyvavimas gali būti labai naudingas, kadangi jos gerai žino tikrąją moterų imigrančių padėtį. Tai padės išugdyti bendros atsakomybės jausmą, kuris prisidės prie to, kad būtų pritarta politikai ir ji būtų įgyvendinta. |
| --- | --- |

4.9.2.

Organizuota pilietinė visuomenė, visų pirma moterų migrančių asociacijos, turi dalyvauti visuose moterų migrančių integracijos į darbo rinką politikos etapuose. Šių suinteresuotųjų šalių dalyvavimas gali būti labai naudingas, kadangi jos gerai žino tikrąją moterų imigrančių padėtį. Tai padės išugdyti bendros atsakomybės jausmą, kuris prisidės prie to, kad būtų pritarta politikai ir ji būtų įgyvendinta.

5.   Išvada

| 5.1. | Dalyvavimas darbo rinkoje yra viena veiksmingiausių praktinių priemonių integruotis į visuomenę. Moterims imigrantėms būtina parama ir pagalba jų integracijos procese. Jos turi būti informuojamos apie jų teises ir pareigas priimančioje visuomenėje, taip pat joms turi būti suteiktos galimybės naudotis asmens teisėmis ir mokytis, panaudoti savo kompetenciją, taip pat reikia pripažinti jų indėlį į Europos ekonomiką ir visuomenės gyvenimą. |
| --- | --- |

5.1.

Dalyvavimas darbo rinkoje yra viena veiksmingiausių praktinių priemonių integruotis į visuomenę. Moterims imigrantėms būtina parama ir pagalba jų integracijos procese. Jos turi būti informuojamos apie jų teises ir pareigas priimančioje visuomenėje, taip pat joms turi būti suteiktos galimybės naudotis asmens teisėmis ir mokytis, panaudoti savo kompetenciją, taip pat reikia pripažinti jų indėlį į Europos ekonomiką ir visuomenės gyvenimą.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  2009 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyva 2009/50/EB.

1

(2)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/36/ES.

2

(3)  Pasiūlymas dėl Direktyvos COM(2013) 151 final.

3

final

(4)  Naujausios EESRK nuomonės: OL C 451, 2014 12 16, p. 96, OL C 67, 2014 3 6, p. 16, OL C 351, 2012 11 15, p. 16, OL C 181, 2012 6 21, p. 131, OL C 48, 2011 2 15, p. 6, OL C 354, 2010 12 28, p. 16, OL C 347, 2010 12 18, p. 19, OL C 128, 2010 5 18, p. 29, OL C 27, 2009 2 3, p. 95, taip pat informacinis pranešimas „Nauji integracijos iššūkiai“, SOC/376.

4

(5)  COM(2011) 455 final.

5

final

(6)  Tamperės (1999 m.), Hagos (2004 m.) ir Stokholmo (2009) Europos Vadovų Tarybos susitikimai.

6

(7)  Direktyva 2009/50/EB (OL L 155, 2009 6 18, p. 17).

7

(8)  Direktyva 2003/86/EB (OL L 251, 2003 10 3, p. 12).

8

(9)  Lyčių lygybės indeksas, ataskaita (EIGE, 2013 m.), p. 21.

9

(10)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Unemployment_statistics

10

(11)  TDO konvencija Nr. 189, įsigaliojusi 2013 m. rugsėjo 5 d.

11

(12)  OL C 12, 2015 1 15, p. 16.

12

(13)  OL C 351, 2012 11 15, p. 16.

13

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/15

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo – įspėjimas Europai ir grėsmė šeimų ūkiams

(nuomonė savo iniciatyva)

(2015/C 242/03)

| Pranešėjas: | K. NURM |
| --- | --- |

Pranešėjas:

K. NURM

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. sausio 20 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo – įspėjimas Europai ir grėsmė šeimų ūkiams (nuomonė savo iniciatyva).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. sausio 8 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 209 nariams balsavus už, 5 – prieš ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Šioje nuomonėje nagrinėjama ES ir visame pasaulyje kylanti žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo (angl. land grabbing), įskaitant žemės koncentravimą, problema, kuri kelia grėsmę šeimos ūkiams. |
| --- | --- |

1.1.

Šioje nuomonėje nagrinėjama ES ir visame pasaulyje kylanti žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo (angl. land grabbing), įskaitant žemės koncentravimą, problema, kuri kelia grėsmę šeimos ūkiams.

| 1.2. | Žemės ūkio paskirties žemė yra maisto produktų gamybos pagrindas ir kartu būtina apsirūpinimo maistu užtikrinimo pagal JT Tarptautinės konvencijos dėl ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių 11 straipsnį ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnį sąlyga. |
| --- | --- |

1.2.

Žemės ūkio paskirties žemė yra maisto produktų gamybos pagrindas ir kartu būtina apsirūpinimo maistu užtikrinimo pagal JT Tarptautinės konvencijos dėl ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių 11 straipsnį ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnį sąlyga.

| 1.3. | Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimą skatina šie veiksniai: didėjanti globalizacija ir su tuo susijęs laisvo kapitalo judėjimo principas, gyventojų skaičiaus augimas ir urbanizacija, kylanti maisto ir bioenergijos paklausa, didėjanti gamtinių išteklių paklausa, neigiamos žemės ūkio ir aplinkos apsaugos politikos priemonių pasekmės bei galimybė spekuliuoti pakilus žemės ūkio paskirties žemės vertei. |
| --- | --- |

1.3.

Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimą skatina šie veiksniai: didėjanti globalizacija ir su tuo susijęs laisvo kapitalo judėjimo principas, gyventojų skaičiaus augimas ir urbanizacija, kylanti maisto ir bioenergijos paklausa, didėjanti gamtinių išteklių paklausa, neigiamos žemės ūkio ir aplinkos apsaugos politikos priemonių pasekmės bei galimybė spekuliuoti pakilus žemės ūkio paskirties žemės vertei.

| 1.4. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomone, žemės koncentravimas didelių ne žemės ūkio srities investuotojų ir didelių žemės ūkio įmonių rankose gali kelti rimtą pavojų, taip pat ir Europos Sąjungoje. Ši tendencija neatitinka tvaraus ir daugiafunkcinio Europos žemės ūkio modelio, kuriame svarbiausias vaidmuo ir toliau tenka šeimų ūkiams, ir kelia grėsmę SESV 39 ir 191 straipsniuose suformuluotų tikslų įgyvendinimui. Tai prieštarauja struktūriniam plačiai išskaidytos nuosavybės tikslui, daro nepataisomą žalą kaimo vietovių ekonomikos sistemoms ir kuria pramoninį žemės ūkį, kurio visuomenė nepageidauja. |
| --- | --- |

1.4.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomone, žemės koncentravimas didelių ne žemės ūkio srities investuotojų ir didelių žemės ūkio įmonių rankose gali kelti rimtą pavojų, taip pat ir Europos Sąjungoje. Ši tendencija neatitinka tvaraus ir daugiafunkcinio Europos žemės ūkio modelio, kuriame svarbiausias vaidmuo ir toliau tenka šeimų ūkiams, ir kelia grėsmę SESV 39 ir 191 straipsniuose suformuluotų tikslų įgyvendinimui. Tai prieštarauja struktūriniam plačiai išskaidytos nuosavybės tikslui, daro nepataisomą žalą kaimo vietovių ekonomikos sistemoms ir kuria pramoninį žemės ūkį, kurio visuomenė nepageidauja.

| 1.5. | Dėl pramoninio ūkininkavimo stiprėja su maisto sauga ir dirvožemio blogėjimu susiję pavojai bei blogiau apsirūpinama maistu. |
| --- | --- |

1.5.

Dėl pramoninio ūkininkavimo stiprėja su maisto sauga ir dirvožemio blogėjimu susiję pavojai bei blogiau apsirūpinama maistu.

| 1.6. | Be maisto produktų gamybos, šeimos ūkis atlieka ir kitas svarbias socialines ir ekologines funkcijas, kurių pramoninis, didelių įmonių dominuojamas žemės ūkio modelis perimti negali. Reikia imtis aktyvių priemonių šeimų ūkiams apsaugoti siekiant, kad šeimų ūkininkavimas būtų gyvybinga alternatyva pramoniniam žemės ūkiui ir žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimui, kaip vienai iš jo apraiškų. |
| --- | --- |

1.6.

Be maisto produktų gamybos, šeimos ūkis atlieka ir kitas svarbias socialines ir ekologines funkcijas, kurių pramoninis, didelių įmonių dominuojamas žemės ūkio modelis perimti negali. Reikia imtis aktyvių priemonių šeimų ūkiams apsaugoti siekiant, kad šeimų ūkininkavimas būtų gyvybinga alternatyva pramoniniam žemės ūkiui ir žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimui, kaip vienai iš jo apraiškų.

| 1.7. | Žemė nėra įprasta prekė, kurios galima paprasčiausiai pasigaminti daugiau. Žemė yra baigtinis išteklius, todėl šiuo atveju negalima taikyti įprastų rinkos taisyklių. Žemės nuosavybė ir žemėnauda turi būti griežčiau reglamentuojamos. Atsižvelgdamas į pastebėtus rinkos iškraipymus EESRK mano, kad tiek valstybių narių, tiek ir ES lygmeniu būtina suformuluoti aiškią žemės ūkio struktūros viziją, kuri darytų poveikį žemėnaudai ir teisėms į žemę. |
| --- | --- |

1.7.

Žemė nėra įprasta prekė, kurios galima paprasčiausiai pasigaminti daugiau. Žemė yra baigtinis išteklius, todėl šiuo atveju negalima taikyti įprastų rinkos taisyklių. Žemės nuosavybė ir žemėnauda turi būti griežčiau reglamentuojamos. Atsižvelgdamas į pastebėtus rinkos iškraipymus EESRK mano, kad tiek valstybių narių, tiek ir ES lygmeniu būtina suformuluoti aiškią žemės ūkio struktūros viziją, kuri darytų poveikį žemėnaudai ir teisėms į žemę.

| 1.8. | Žemės ūkio paskirties žemės rinka ES valstybėse narėse reglamentuojama nevienodai. Vienose šalyse apribojimai taikomi, o kitose jų nėra – dėl šios priežasties tarp valstybių narių egzistuoja skirtumai. |
| --- | --- |

1.8.

Žemės ūkio paskirties žemės rinka ES valstybėse narėse reglamentuojama nevienodai. Vienose šalyse apribojimai taikomi, o kitose jų nėra – dėl šios priežasties tarp valstybių narių egzistuoja skirtumai.

| 1.9. | Žemės politikos sritis priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau jai taikomi tam tikri apribojimai, susiję su Sutartyse įtvirtintu laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principu. Todėl EESRK ragina Europos Parlamentą ir Tarybą kartu apsvarstyti, ar laisvo kapitalo judėjimo principas privalo būti užtikrinamas ir žemės ūkio paskirties žemės ir žemės ūkio įmonių įsigijimo ir pardavimo atvejais – visų pirma trečiųjų šalių atveju, tačiau ir Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.9.

Žemės politikos sritis priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau jai taikomi tam tikri apribojimai, susiję su Sutartyse įtvirtintu laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principu. Todėl EESRK ragina Europos Parlamentą ir Tarybą kartu apsvarstyti, ar laisvo kapitalo judėjimo principas privalo būti užtikrinamas ir žemės ūkio paskirties žemės ir žemės ūkio įmonių įsigijimo ir pardavimo atvejais – visų pirma trečiųjų šalių atveju, tačiau ir Europos Sąjungoje.

| 1.10. | EESRK ragina valstybes nares žemės naudojimą organizuoti taip, kad visos su mokesčiais, parama ir BŽŪP lėšomis susijusios galimybės būtų visapusiškai išnaudotos siekiant visoje ES teritorijoje išsaugoti šeimų ūkiais grindžiamą žemės ūkio modelį. |
| --- | --- |

1.10.

EESRK ragina valstybes nares žemės naudojimą organizuoti taip, kad visos su mokesčiais, parama ir BŽŪP lėšomis susijusios galimybės būtų visapusiškai išnaudotos siekiant visoje ES teritorijoje išsaugoti šeimų ūkiais grindžiamą žemės ūkio modelį.

| 1.11. | Valstybėms narėms turi būti leidžiama nustatyti viršutines žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ribas ir sukurti pirmenybės teisės sistemą žmonėms, kurių valdoma žemė neviršija šios ribos. |
| --- | --- |

1.11.

Valstybėms narėms turi būti leidžiama nustatyti viršutines žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ribas ir sukurti pirmenybės teisės sistemą žmonėms, kurių valdoma žemė neviršija šios ribos.

| 1.12. | EESRK ragina Europos Komisiją ir Parlamentą, taikant vienodą analizės metodą, atlikti išsamų žemės koncentravimui ir žemės ūkio produktų gamybai skirtingose šalyse taikomų politikos priemonių (paramos ir apribojimų) poveikio vertinimą. Kartu reikėtų išanalizuoti pavojų, kurį žemės koncentravimas kelia apsirūpinimo maistu saugumui, užimtumui, dirvožemio kokybei ir kaimo plėtrai. |
| --- | --- |

1.12.

EESRK ragina Europos Komisiją ir Parlamentą, taikant vienodą analizės metodą, atlikti išsamų žemės koncentravimui ir žemės ūkio produktų gamybai skirtingose šalyse taikomų politikos priemonių (paramos ir apribojimų) poveikio vertinimą. Kartu reikėtų išanalizuoti pavojų, kurį žemės koncentravimas kelia apsirūpinimo maistu saugumui, užimtumui, dirvožemio kokybei ir kaimo plėtrai.

| 1.13. | EESRK ragina visas ES valstybes nares įgyvendinti Neprivalomas atsakingo valdymo gaires ir teikti ataskaitas ES Komisijai ir Maisto ir žemės ūkio organizacijai (FAO) dėl šių gairių naudojimo ir taikymo žemės valdymo politikoje. |
| --- | --- |

1.13.

EESRK ragina visas ES valstybes nares įgyvendinti Neprivalomas atsakingo valdymo gaires ir teikti ataskaitas ES Komisijai ir Maisto ir žemės ūkio organizacijai (FAO) dėl šių gairių naudojimo ir taikymo žemės valdymo politikoje.

| 1.14. | Reikia įgyvendinti tokias politikos priemones, kurios skatintų ne žemės koncentravimą, o perėjimą nuo didelių pramoniniu būdu ūkininkaujančių įmonių prie mažesnių ūkių stiprinant šeimos ūkininkavimo modelį, kuris taip pat padėtų užtikrinti savarankišką apsirūpinimą maistu. |
| --- | --- |

1.14.

Reikia įgyvendinti tokias politikos priemones, kurios skatintų ne žemės koncentravimą, o perėjimą nuo didelių pramoniniu būdu ūkininkaujančių įmonių prie mažesnių ūkių stiprinant šeimos ūkininkavimo modelį, kuris taip pat padėtų užtikrinti savarankišką apsirūpinimą maistu.

| 1.15. | EESRK ir ateityje atidžiai stebės žemės koncentravimo tendencijas, analizuos su šiuo reiškiniu susijusias pasekmes ir dalyvaus rengiant pasiūlymus šioms pasekmėms sušvelninti. |
| --- | --- |

1.15.

EESRK ir ateityje atidžiai stebės žemės koncentravimo tendencijas, analizuos su šiuo reiškiniu susijusias pasekmes ir dalyvaus rengiant pasiūlymus šioms pasekmėms sušvelninti.

2.   Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas pasaulyje. Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Šioje nuomonėje analizuojamos žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo ir žemės koncentravimo problemos, dėl kurių kyla grėsmė šeimų ūkiams. |
| --- | --- |

2.1.

Šioje nuomonėje analizuojamos žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo ir žemės koncentravimo problemos, dėl kurių kyla grėsmė šeimų ūkiams.

| 2.2. | Tarptautiniu mastu pripažintos vienodos „žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo“ apibrėžties nėra. Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimu paprastai laikomas didelės apimties žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo procesas, prieš tai nepasitarus su vietos gyventojais arba negavus jų sutikimo. Tai galiausiai apriboja vietos gyventojų galimybes savarankiškai valdyti ūkį ir gaminti maisto produktus. Be to, teisė naudotis ištekliais (žeme, vandeniu, mišku) ir iš to gautas pelnas taip pat priklauso savininkui. Todėl gali susidaryti tokia padėtis, kad iki šiol buvusi žemės ūkio paskirties žemė bus naudojama kitais – ne žemės ūkio – tikslais. |
| --- | --- |

2.2.

Tarptautiniu mastu pripažintos vienodos „žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo“ apibrėžties nėra. Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimu paprastai laikomas didelės apimties žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo procesas, prieš tai nepasitarus su vietos gyventojais arba negavus jų sutikimo. Tai galiausiai apriboja vietos gyventojų galimybes savarankiškai valdyti ūkį ir gaminti maisto produktus. Be to, teisė naudotis ištekliais (žeme, vandeniu, mišku) ir iš to gautas pelnas taip pat priklauso savininkui. Todėl gali susidaryti tokia padėtis, kad iki šiol buvusi žemės ūkio paskirties žemė bus naudojama kitais – ne žemės ūkio – tikslais.

| 2.3. | Naudojamos žemės ūkio naudmenos ir galimybė naudotis vandeniu yra maisto produktų gamybos pagrindas. Šalių savarankiško apsirūpinimo maisto produktais lygis priklauso nuo įvairių veiksnių, tačiau esminė prielaida yra pakankamas žemės ūkio paskirties žemės kiekis ir šalies teisė reglamentuoti su žemės nuosavybe ir žemės naudojimu susijusius santykius. |
| --- | --- |

2.3.

Naudojamos žemės ūkio naudmenos ir galimybė naudotis vandeniu yra maisto produktų gamybos pagrindas. Šalių savarankiško apsirūpinimo maisto produktais lygis priklauso nuo įvairių veiksnių, tačiau esminė prielaida yra pakankamas žemės ūkio paskirties žemės kiekis ir šalies teisė reglamentuoti su žemės nuosavybe ir žemės naudojimu susijusius santykius.

| 2.4. | Kiekvienam planetos žmogui vidutiniškai tenka apie 2  000 m2 žemės ūkio naudmenų. Tačiau ūkininkauti tinkami žemės plotai atskirose šalyse gyventojams yra pasiskirstę netolygiai, todėl kai kurios šalys bando padidinti savo turimą ūkininkavimui tinkamą žemę įsigydamos kitose šalyse esančius žemės plotus. |
| --- | --- |

2.4.

Kiekvienam planetos žmogui vidutiniškai tenka apie 2  000 m2 žemės ūkio naudmenų. Tačiau ūkininkauti tinkami žemės plotai atskirose šalyse gyventojams yra pasiskirstę netolygiai, todėl kai kurios šalys bando padidinti savo turimą ūkininkavimui tinkamą žemę įsigydamos kitose šalyse esančius žemės plotus.

| 2.5. | Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimą skatina šie veiksniai: |
| --- | --- |

2.5.

Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimą skatina šie veiksniai:

| 2.5.1. | didėjanti globalizacija ir su tuo susijęs laisvo kapitalo judėjimo principas; |
| --- | --- |

2.5.1.

didėjanti globalizacija ir su tuo susijęs laisvo kapitalo judėjimo principas;

| 2.5.2. | gyventojų skaičiaus augimas ir urbanizacija; |
| --- | --- |

2.5.2.

gyventojų skaičiaus augimas ir urbanizacija;

| 2.5.3. | nuolat kylanti maisto produktų paklausa; |
| --- | --- |

2.5.3.

nuolat kylanti maisto produktų paklausa;

| 2.5.4. | auganti bioenergijos paklausa; |
| --- | --- |

2.5.4.

auganti bioenergijos paklausa;

| 2.5.5. | didėjantis gamtinių išteklių (pluoštų ir kitų medienos produktų) poreikis; |
| --- | --- |

2.5.5.

didėjantis gamtinių išteklių (pluoštų ir kitų medienos produktų) poreikis;

| 2.5.6. | neigiamos žemės ūkio ir aplinkos apsaugos politikos priemonių pasekmės; |
| --- | --- |

2.5.6.

neigiamos žemės ūkio ir aplinkos apsaugos politikos priemonių pasekmės;

| 2.5.7. | galimybė spekuliuoti maisto produktais tarptautinėje arba bent jau Europos rinkoje; |
| --- | --- |

2.5.7.

galimybė spekuliuoti maisto produktais tarptautinėje arba bent jau Europos rinkoje;

| 2.5.8. | galimybė spekuliuoti pakilus žemės ūkio paskirties žemės vertei ir dėl būsimos paramos; |
| --- | --- |

2.5.8.

galimybė spekuliuoti pakilus žemės ūkio paskirties žemės vertei ir dėl būsimos paramos;

| 2.5.9. | stambių investuotojų pastangos dėl 2008 m. finansų krizės atsilaisvinusį kapitalą investuoti į saugia investicija laikomą žemės ūkio paskirties žemę. |
| --- | --- |

2.5.9.

stambių investuotojų pastangos dėl 2008 m. finansų krizės atsilaisvinusį kapitalą investuoti į saugia investicija laikomą žemės ūkio paskirties žemę.

| 2.6. | Toks didelės apimties žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas vyksta Afrikoje, Pietų Amerikoje ir kituose regionuose – įskaitant ir tas Europos vietoves, kur, palyginti su išsivysčiusiomis šalimis ir pasauliniu vidurkiu, žemė yra gana pigi. |
| --- | --- |

2.6.

Toks didelės apimties žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas vyksta Afrikoje, Pietų Amerikoje ir kituose regionuose – įskaitant ir tas Europos vietoves, kur, palyginti su išsivysčiusiomis šalimis ir pasauliniu vidurkiu, žemė yra gana pigi.

| 2.7. | Sukaupti patikimų žinių apie žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo apimtį yra sudėtinga, nes ne visi žemės sandoriai yra registruojami, o juridinių asmenų vykdomi žemės sandoriai dažnai yra nepakankamai skaidrūs, pavyzdžiui, įsigyjant žemę per patronuojamąsias įmones ir įmones partneres. Keletas nevyriausybinių organizacijų ir mokslinių tyrimų institutų atliko su tuo susijusius tyrimus. Pasaulio banko duomenimis, 2008–2009 m. žemės supirkinėjimas visame pasaulyje apėmė 45 mln. hektarų plotą. Land Matrix
   (1) parengtoje ataskaitoje aprašoma, kaip vykdant 1  217 didelio masto sandorių besivystančiose šalyse buvo perleista iš viso 83,2 mln. hektarų – t. y. 1,7 % visos žemės ūkiui naudojamos žemės pasaulyje. |
| --- | --- |

2.7.

Sukaupti patikimų žinių apie žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo apimtį yra sudėtinga, nes ne visi žemės sandoriai yra registruojami, o juridinių asmenų vykdomi žemės sandoriai dažnai yra nepakankamai skaidrūs, pavyzdžiui, įsigyjant žemę per patronuojamąsias įmones ir įmones partneres. Keletas nevyriausybinių organizacijų ir mokslinių tyrimų institutų atliko su tuo susijusius tyrimus. Pasaulio banko duomenimis, 2008–2009 m. žemės supirkinėjimas visame pasaulyje apėmė 45 mln. hektarų plotą. Land Matrix
   (1) parengtoje ataskaitoje aprašoma, kaip vykdant 1  217 didelio masto sandorių besivystančiose šalyse buvo perleista iš viso 83,2 mln. hektarų – t. y. 1,7 % visos žemės ūkiui naudojamos žemės pasaulyje.

| 2.8. | Daugiausia žemės ūkio paskirties žemės buvo įsigyta Afrikoje (56,2 mln. Hektarų, arba 4,8 % Afrikos žemės ūkio naudmenų), o po jos – Azijoje (17,7 mln. hektarų) ir Lotynų Amerikoje (7 mln. hektarų). Pirmenybė visada teikiama gerose ir lengvai prieinamose vietose esantiems žemės plotams, turintiems vandens tiekimą, tinkantiems javų ir daržovių auginimui ir turintiems didelio derliaus potencialą. Investuotojus domina ir miškų plotai. Daugiausia investuotojų atvyksta iš Kinijos, Indijos, Korėjos, Egipto, Persijos įlankos šalių, Brazilijos ir Pietų Afrikos, tačiau yra ir iš JAV bei ES valstybių narių atvykstančių pirkėjų. Šalys, kuriose žemės kainos didelės, investuotojų nedomina. Šiose šalyje žemės nuosavybės koncentracija vyksta didelėms žemės ūkio įmonėms superkant mažus ūkius. |
| --- | --- |

2.8.

Daugiausia žemės ūkio paskirties žemės buvo įsigyta Afrikoje (56,2 mln. Hektarų, arba 4,8 % Afrikos žemės ūkio naudmenų), o po jos – Azijoje (17,7 mln. hektarų) ir Lotynų Amerikoje (7 mln. hektarų). Pirmenybė visada teikiama gerose ir lengvai prieinamose vietose esantiems žemės plotams, turintiems vandens tiekimą, tinkantiems javų ir daržovių auginimui ir turintiems didelio derliaus potencialą. Investuotojus domina ir miškų plotai. Daugiausia investuotojų atvyksta iš Kinijos, Indijos, Korėjos, Egipto, Persijos įlankos šalių, Brazilijos ir Pietų Afrikos, tačiau yra ir iš JAV bei ES valstybių narių atvykstančių pirkėjų. Šalys, kuriose žemės kainos didelės, investuotojų nedomina. Šiose šalyje žemės nuosavybės koncentracija vyksta didelėms žemės ūkio įmonėms superkant mažus ūkius.

| 2.9. | 2013 m. liepos 10 d.Madariaga fondo (2) ataskaitos duomenimis, kai kurios ES politikos sritys turi tiesioginį arba netiesioginį poveikį žemės supirkinėjimui ES ir visame pasaulyje, pavyzdžiui, bioekonomikos, pramonės ir žemės ūkio politika. Prie to prisideda ir liberali žemės politika bei bendrai pripažįstamas laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principas. |
| --- | --- |

2.9.

2013 m. liepos 10 d.Madariaga fondo (2) ataskaitos duomenimis, kai kurios ES politikos sritys turi tiesioginį arba netiesioginį poveikį žemės supirkinėjimui ES ir visame pasaulyje, pavyzdžiui, bioekonomikos, pramonės ir žemės ūkio politika. Prie to prisideda ir liberali žemės politika bei bendrai pripažįstamas laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principas.

| 2.10. | Geras pavyzdys – ES reikalavimas didinti biodegalų dalį ir leidimas importuoti cukrų netaikant muitų ir kvotų, ir skatina kai kuriuos žemės supirkinėjimo projektus Azijoje ir Afrikoje. |
| --- | --- |

2.10.

Geras pavyzdys – ES reikalavimas didinti biodegalų dalį ir leidimas importuoti cukrų netaikant muitų ir kvotų, ir skatina kai kuriuos žemės supirkinėjimo projektus Azijoje ir Afrikoje.

3.   Žemės supirkinėjimas ir žemės koncentravimas Europoje

| 3.1. | Europa yra susijusi su pasauliniais procesais, todėl šie procesai vyksta ir Europoje, kai kur tai akivaizdu, kitur tai vyksta nepastebimai. Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas visų pirma vyksta Rytų ir Vidurio Europos šalyse. |
| --- | --- |

3.1.

Europa yra susijusi su pasauliniais procesais, todėl šie procesai vyksta ir Europoje, kai kur tai akivaizdu, kitur tai vyksta nepastebimai. Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas visų pirma vyksta Rytų ir Vidurio Europos šalyse.

| 3.2. | Greta įprastinio žemės įsigijimo, ariamos žemės plotų kontrolės perėmimas vyksta ir superkant žemės nuosavybę arba atitinkančias nuomos sutartis turinčias įmones arba bandant įsigyti tokių įmonių akcijų. Dėl šios priežasties vis daugiau žemės nuosavybės koncentruojama keleto didelių įmonių rankose ir kai kuriose Vidurio ir Rytų Europos šalyse vyrauja pramoninė žemdirbystė. |
| --- | --- |

3.2.

Greta įprastinio žemės įsigijimo, ariamos žemės plotų kontrolės perėmimas vyksta ir superkant žemės nuosavybę arba atitinkančias nuomos sutartis turinčias įmones arba bandant įsigyti tokių įmonių akcijų. Dėl šios priežasties vis daugiau žemės nuosavybės koncentruojama keleto didelių įmonių rankose ir kai kuriose Vidurio ir Rytų Europos šalyse vyrauja pramoninė žemdirbystė.

| 3.3. | Nors žemės ūkio paskirties žemės plotai visoje Europoje mažėja, tačiau vis daugiau žemės priklauso keletui didelių įmonių. Vienas procentas žemės ūkio įmonių kontroliuoja 20 % Europos Sąjungos žemės ūkio paskirties žemės. Trys procentai žemės ūkio įmonių kontroliuoja 50 % Europos Sąjungos žemės ūkio paskirties žemės. Kita vertus, 80 % žemės ūkio įmonių kontroliuoja tik 14,5 % žemės ūkio paskirties žemės. |
| --- | --- |

3.3.

Nors žemės ūkio paskirties žemės plotai visoje Europoje mažėja, tačiau vis daugiau žemės priklauso keletui didelių įmonių. Vienas procentas žemės ūkio įmonių kontroliuoja 20 % Europos Sąjungos žemės ūkio paskirties žemės. Trys procentai žemės ūkio įmonių kontroliuoja 50 % Europos Sąjungos žemės ūkio paskirties žemės. Kita vertus, 80 % žemės ūkio įmonių kontroliuoja tik 14,5 % žemės ūkio paskirties žemės.

| 3.4. | Europoje galima nustatyti ryšį tarp mažėjančių žemės ūkio gamybos vienetų skaičiaus ir mažėjančio žemės ūkio sektoriuje dirbančių asmenų skaičiaus. Pavyzdžiui, 2005–2010 m. Rytų Europos šalyse, visų pirma, Baltijos valstybėse (Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje) labiausiai sumažėjo gamybos vienetų skaičius ir kartu šiame regione labiausiai sumažėjo darbo jėgos paklausa (Bulgarijoje ir Rumunijoje – 8,9 % per metus, o Baltijos valstybėse – 8,3 % per metus). Tačiau Airijoje ir Maltoje žemės ūkio įmonių skaičius padidėjo, o kartu padidėjo ir darbuotojų paklausa žemės ūkio sektoriuje. |
| --- | --- |

3.4.

Europoje galima nustatyti ryšį tarp mažėjančių žemės ūkio gamybos vienetų skaičiaus ir mažėjančio žemės ūkio sektoriuje dirbančių asmenų skaičiaus. Pavyzdžiui, 2005–2010 m. Rytų Europos šalyse, visų pirma, Baltijos valstybėse (Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje) labiausiai sumažėjo gamybos vienetų skaičius ir kartu šiame regione labiausiai sumažėjo darbo jėgos paklausa (Bulgarijoje ir Rumunijoje – 8,9 % per metus, o Baltijos valstybėse – 8,3 % per metus). Tačiau Airijoje ir Maltoje žemės ūkio įmonių skaičius padidėjo, o kartu padidėjo ir darbuotojų paklausa žemės ūkio sektoriuje.

| 3.5. | Žemės pirkimą ir žemės nuosavybės koncentravimą iš esmės vykdo trys pagrindinės investuotojų kategorijos – trečiųjų šalių, ES ir vietos investuotojai. |
| --- | --- |

3.5.

Žemės pirkimą ir žemės nuosavybės koncentravimą iš esmės vykdo trys pagrindinės investuotojų kategorijos – trečiųjų šalių, ES ir vietos investuotojai.

| 3.6. | Išsamiausia informacija apie žemės nuosavybės koncentravimą Europos Sąjungoje pateikiama 2013 m. balandžio mėn. Via Campesina ir tinklo Hands off the Landsavo ataskaitoje „Concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe“ (3). Remiantis šia ataskaita, Europos Sąjungoje šiuo metu vyksta slaptas žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo ir žemės nuosavybės koncentravimo procesas, darantis poveikį žmogaus teisėms, ypač teisei į pakankamą maistą. Ypač plačiu mastu žemės ūkio paskirties žemė buvo supirkinėjama Vengrijoje ir Rumunijoje. Tačiau šis procesas vyksta ir kitose Vidurio ir Rytų Europos šalyse. |
| --- | --- |

3.6.

Išsamiausia informacija apie žemės nuosavybės koncentravimą Europos Sąjungoje pateikiama 2013 m. balandžio mėn. Via Campesina ir tinklo Hands off the Landsavo ataskaitoje „Concentration, land grabbing and people’s struggles in Europe“ (3). Remiantis šia ataskaita, Europos Sąjungoje šiuo metu vyksta slaptas žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo ir žemės nuosavybės koncentravimo procesas, darantis poveikį žmogaus teisėms, ypač teisei į pakankamą maistą. Ypač plačiu mastu žemės ūkio paskirties žemė buvo supirkinėjama Vengrijoje ir Rumunijoje. Tačiau šis procesas vyksta ir kitose Vidurio ir Rytų Europos šalyse.

| 3.6.1. | Įvairių šaltinių duomenimis, šiuo metu iki 10 % Rumunijos žemės ūkio paskirties žemės yra trečiųjų šalių investuotojų rankose, o kitus 20–30 % kontroliuoja investuotojai iš ES. Vengrijoje slaptų sandorių keliu, pasitelkiant daugiausia ES valstybių narių kapitalą, buvo įsigyta vienas milijonas hektarų žemės. Nors Lenkijoje iki 2016 m. gegužės mėnesio užsieniečiams neleidžiama įsigyti žemės, tačiau yra informacijos, kad užsienio įmonės – daugiausia iš ES šalių – jau įsigijo 2 00  000 hektarų žemės. Prancūzijos Bordo regione investuotojai iš Kinijos įsigijo apie 100 vynininkystės ūkių. Po Vokietijos susivienijimo buvusiosios VDR teritorijoje buvo panaikinti žemės ūkio kooperatyvai ir susikūrė tiek žemės ūkio veikla užsiimantys šeimų ūkiai, tiek ir juridiniai asmenys. Pastaruoju metu daugėja duomenų, kad juridiniai asmenys yra ypač pažeidžiami ne žemės ūkio sektoriaus investuotojų veiksmais. |
| --- | --- |

3.6.1.

Įvairių šaltinių duomenimis, šiuo metu iki 10 % Rumunijos žemės ūkio paskirties žemės yra trečiųjų šalių investuotojų rankose, o kitus 20–30 % kontroliuoja investuotojai iš ES. Vengrijoje slaptų sandorių keliu, pasitelkiant daugiausia ES valstybių narių kapitalą, buvo įsigyta vienas milijonas hektarų žemės. Nors Lenkijoje iki 2016 m. gegužės mėnesio užsieniečiams neleidžiama įsigyti žemės, tačiau yra informacijos, kad užsienio įmonės – daugiausia iš ES šalių – jau įsigijo 2 00  000 hektarų žemės. Prancūzijos Bordo regione investuotojai iš Kinijos įsigijo apie 100 vynininkystės ūkių. Po Vokietijos susivienijimo buvusiosios VDR teritorijoje buvo panaikinti žemės ūkio kooperatyvai ir susikūrė tiek žemės ūkio veikla užsiimantys šeimų ūkiai, tiek ir juridiniai asmenys. Pastaruoju metu daugėja duomenų, kad juridiniai asmenys yra ypač pažeidžiami ne žemės ūkio sektoriaus investuotojų veiksmais.

| 3.7. | Toliau pateiktų pavyzdžių pagalba galima suvokti su tuo susijusio koncentravimo įmonėse apimtį: Rumunijoje didžiausia žemės ūkio įmonė turi apie 65  000 hektarų, o Vokietijoje –38  000 hektarų. Didžiausias Estijos pienininkystės ūkis turi 2  200 karvių ir ketina šį skaičių padidinti iki 3  300 galvijų. |
| --- | --- |

3.7.

Toliau pateiktų pavyzdžių pagalba galima suvokti su tuo susijusio koncentravimo įmonėse apimtį: Rumunijoje didžiausia žemės ūkio įmonė turi apie 65  000 hektarų, o Vokietijoje –38  000 hektarų. Didžiausias Estijos pienininkystės ūkis turi 2  200 karvių ir ketina šį skaičių padidinti iki 3  300 galvijų.

| 3.8. | Žemės koncentravimo Europoje priežastis yra pagal pirmąjį BŽŪP ramstį mokamos vienkartinės išmokos už plotus, nes stambioms žemės ūkio įmonėms tai suteikia didesnį finansinį svertą, o kartu ir pranašumą bei daugiau laisvo kapitalo, kurį galima panaudoti tolesniam žemės įsigijimui. 15 ES valstybių narių daugiausia naudojamasi bendrąja išmoka, o 12 ES valstybių narių dažniausia pasitelkiama vienkartinė išmoka už plotus. Todėl 15 ES valstybių narių žemės koncentravimo procesas vyksta daug lėčiau nei 12 ES valstybių narių. |
| --- | --- |

3.8.

Žemės koncentravimo Europoje priežastis yra pagal pirmąjį BŽŪP ramstį mokamos vienkartinės išmokos už plotus, nes stambioms žemės ūkio įmonėms tai suteikia didesnį finansinį svertą, o kartu ir pranašumą bei daugiau laisvo kapitalo, kurį galima panaudoti tolesniam žemės įsigijimui. 15 ES valstybių narių daugiausia naudojamasi bendrąja išmoka, o 12 ES valstybių narių dažniausia pasitelkiama vienkartinė išmoka už plotus. Todėl 15 ES valstybių narių žemės koncentravimo procesas vyksta daug lėčiau nei 12 ES valstybių narių.

| 3.9. | Savo ruožtu žemės ūkio paskirties žemės koncentravimas lemia ir BŽŪP paramos koncentravimą. 2009 m. 2 % žemės ūkio šeimos įmonių gavo 32 % BŽŪP išmokų. Tarp Vakarų ir Rytų Europos šalių pastebimi su tuo susiję skirtumai. Pavyzdžiui, 2009 m. didelėms Bulgarijos žemės ūkio įmonėms, kurios sudaro 2,8 % visų įmonių, išmokėta 66,6 % išmokų. Atitinkamai Estijoje šie skaičiai yra 3 % ir 53 %, tačiau Danijoje – 3 % ir 25 %, o Austrijoje – 5,5 % ir 25 %. |
| --- | --- |

3.9.

Savo ruožtu žemės ūkio paskirties žemės koncentravimas lemia ir BŽŪP paramos koncentravimą. 2009 m. 2 % žemės ūkio šeimos įmonių gavo 32 % BŽŪP išmokų. Tarp Vakarų ir Rytų Europos šalių pastebimi su tuo susiję skirtumai. Pavyzdžiui, 2009 m. didelėms Bulgarijos žemės ūkio įmonėms, kurios sudaro 2,8 % visų įmonių, išmokėta 66,6 % išmokų. Atitinkamai Estijoje šie skaičiai yra 3 % ir 53 %, tačiau Danijoje – 3 % ir 25 %, o Austrijoje – 5,5 % ir 25 %.

4.   Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo pasekmės

| 4.1. | Šalyse, kuriose vyksta žemės koncentravimas ir supirkinėjama žemė, šeimų ūkininkavimu pagrįstą daugiafunkcinį Europos žemės ūkio modelį išstumia didelės apimties pramoninė žemės ūkio gamyba. |
| --- | --- |

4.1.

Šalyse, kuriose vyksta žemės koncentravimas ir supirkinėjama žemė, šeimų ūkininkavimu pagrįstą daugiafunkcinį Europos žemės ūkio modelį išstumia didelės apimties pramoninė žemės ūkio gamyba.

| 4.2. | Turimi tyrimai rodo, kad iš įsigytoje žemės ūkio paskirties žemėje gauto derliaus pagaminti maisto produktai ir užaugintos žaliavinės kultūros dažniausiai eksportuojamos į investavusias šalis. Tik nedidelė produkcijos dalis skirta vietos rinkai. Priklausomai nuo žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo masto, atitinkamai mažėja apsirūpinimo maistu saugumas vietoje. |
| --- | --- |

4.2.

Turimi tyrimai rodo, kad iš įsigytoje žemės ūkio paskirties žemėje gauto derliaus pagaminti maisto produktai ir užaugintos žaliavinės kultūros dažniausiai eksportuojamos į investavusias šalis. Tik nedidelė produkcijos dalis skirta vietos rinkai. Priklausomai nuo žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo masto, atitinkamai mažėja apsirūpinimo maistu saugumas vietoje.

| 4.3. | Dėl žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo ir žemės nuosavybės koncentravimo išstumiamos žemės ūkio įmonės, kurios anksčiau dirbo šią žemę. Tai reiškia darbo vietų praradimą ir bendruomenių mažėjimą kaimo vietovėse. Šis procesas dažniausiai yra negrįžtamas, nes neturint pakankamai kapitalo tiek smulkiems gamintojams, tiek ir naujoms įmonėms (ir jauniems ūkininkams) labai sunku įsigyti žemės ir įsitvirtinti šioje ūkio šakoje. |
| --- | --- |

4.3.

Dėl žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo ir žemės nuosavybės koncentravimo išstumiamos žemės ūkio įmonės, kurios anksčiau dirbo šią žemę. Tai reiškia darbo vietų praradimą ir bendruomenių mažėjimą kaimo vietovėse. Šis procesas dažniausiai yra negrįžtamas, nes neturint pakankamai kapitalo tiek smulkiems gamintojams, tiek ir naujoms įmonėms (ir jauniems ūkininkams) labai sunku įsigyti žemės ir įsitvirtinti šioje ūkio šakoje.

| 4.4. | Nors Pasaulio bankas stengiasi atkreipti dėmesį į teigiamus žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo aspektus, pavyzdžiui, didesnį našumą, inovacijas ir plėtrą, tačiau daugelis pilietinės visuomenės organizacijų ir judėjimų šį reiškinį vertina kritiškai. Jų nuomone, dėl to daroma žala aplinkai, dirvožemio kokybei, mažėja gyventojų skaičius kaimo vietovėse ir tvaraus žemės ūkio vietoje kuriasi gigantiška monokultūromis grindžiama žemės ūkio pramonė. |
| --- | --- |

4.4.

Nors Pasaulio bankas stengiasi atkreipti dėmesį į teigiamus žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo aspektus, pavyzdžiui, didesnį našumą, inovacijas ir plėtrą, tačiau daugelis pilietinės visuomenės organizacijų ir judėjimų šį reiškinį vertina kritiškai. Jų nuomone, dėl to daroma žala aplinkai, dirvožemio kokybei, mažėja gyventojų skaičius kaimo vietovėse ir tvaraus žemės ūkio vietoje kuriasi gigantiška monokultūromis grindžiama žemės ūkio pramonė.

| 4.5. | Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas neigiamai veikia kaimo bendruomenių plėtrą. Negatyvi didelio masto kultivavimo pusė yra nedarbo kaimo vietovėse didėjimas, dėl kurio atsiranda socialinių išlaidų. |
| --- | --- |

4.5.

Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas neigiamai veikia kaimo bendruomenių plėtrą. Negatyvi didelio masto kultivavimo pusė yra nedarbo kaimo vietovėse didėjimas, dėl kurio atsiranda socialinių išlaidų.

| 4.6. | Minesotos universiteto mokslininkas Willis Peterson netgi teigia, kad mažų šeimos ūkių našumas yra bent jau toks pat kaip ir didelių žemės ūkio įmonių. Be to, teiginys, kad žemės ūkio plotų koncentravimas lemia didelį derlių, neatitinka tiesos (4). FAO duomenimis, yra visiškai priešingai, nes 90 % pasaulio žemės ūkio įmonių yra šeimų ūkiai, kurie apdirba 75 % žemės ūkio plotų ir pagamina 80 % pasaulio maisto produktų. |
| --- | --- |

4.6.

Minesotos universiteto mokslininkas Willis Peterson netgi teigia, kad mažų šeimos ūkių našumas yra bent jau toks pat kaip ir didelių žemės ūkio įmonių. Be to, teiginys, kad žemės ūkio plotų koncentravimas lemia didelį derlių, neatitinka tiesos (4). FAO duomenimis, yra visiškai priešingai, nes 90 % pasaulio žemės ūkio įmonių yra šeimų ūkiai, kurie apdirba 75 % žemės ūkio plotų ir pagamina 80 % pasaulio maisto produktų.

| 4.7. | Pamokantis žemės supirkinėjimo pasekmių pavyzdys yra Škotija, kur prieš 200 metų Olandijos dydžio žemės plotas buvo padalintas į 8  000 ir 20  000 hektarų dydžio vienetus ir parduotas investuotojams. Toje teritorijoje gyveno 1,5–2 mln. žmonių. Dėl pramoniniu būdu vykdomos žemės ūkio veiklos ši teritorija iki šiol yra negyvenama. Škotijos Parlamentas šiuo metu deda pastangas apgyvendinti šią teritoriją, tačiau tai yra daug brangiau, nei būtų buvę išsaugojus mažais ūkiais grindžiamą žemės ūkio modelį. |
| --- | --- |

4.7.

Pamokantis žemės supirkinėjimo pasekmių pavyzdys yra Škotija, kur prieš 200 metų Olandijos dydžio žemės plotas buvo padalintas į 8  000 ir 20  000 hektarų dydžio vienetus ir parduotas investuotojams. Toje teritorijoje gyveno 1,5–2 mln. žmonių. Dėl pramoniniu būdu vykdomos žemės ūkio veiklos ši teritorija iki šiol yra negyvenama. Škotijos Parlamentas šiuo metu deda pastangas apgyvendinti šią teritoriją, tačiau tai yra daug brangiau, nei būtų buvę išsaugojus mažais ūkiais grindžiamą žemės ūkio modelį.

5.   Šeimų ūkių reikšmė visuomenei ir apsirūpinimo maistu saugumui

| 5.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad Jungtinės Tautos 2014-uosius metus paskelbė Tarptautiniais šeimos ūkininkavimo metais. Komitetas įvairiais būdais prisidėjo atkreipiant dėmesį į strateginę šeimos ūkių svarbą apsirūpinimo maistu saugumui ir kaimo vietovių plėtrai ir skatinant visuomenės diskusijas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

5.1.

EESRK palankiai vertina tai, kad Jungtinės Tautos 2014-uosius metus paskelbė Tarptautiniais šeimos ūkininkavimo metais. Komitetas įvairiais būdais prisidėjo atkreipiant dėmesį į strateginę šeimos ūkių svarbą apsirūpinimo maistu saugumui ir kaimo vietovių plėtrai ir skatinant visuomenės diskusijas šiuo klausimu.

| 5.2. | Kadangi iki šiol nei tarptautiniu, nei Europos Sąjungos lygmeniu nėra bendrai pripažintos šeimos ūkio apibrėžties, EESRK ragina Europos Komisiją, Parlamentą ir Tarybą apibrėžti šią sąvoką. EESRK siūlo šeimos ūkiu laikyti šiuos kriterijus atitinkančią žemės ūkio įmonę: |
| --- | --- |

5.2.

Kadangi iki šiol nei tarptautiniu, nei Europos Sąjungos lygmeniu nėra bendrai pripažintos šeimos ūkio apibrėžties, EESRK ragina Europos Komisiją, Parlamentą ir Tarybą apibrėžti šią sąvoką. EESRK siūlo šeimos ūkiu laikyti šiuos kriterijus atitinkančią žemės ūkio įmonę:

| 5.2.1. | įmonės sprendimus priima šeimos nariai; |
| --- | --- |

5.2.1.

įmonės sprendimus priima šeimos nariai;

| 5.2.2. | daugiausia ūkio darbų nudirba šeimos nariai; |
| --- | --- |

5.2.2.

daugiausia ūkio darbų nudirba šeimos nariai;

| 5.2.3. | tiek nuosavybė, tiek didžioji kapitalo dalis priklauso šeimai arba žemė yra vietos bendruomenės rankose; |
| --- | --- |

5.2.3.

tiek nuosavybė, tiek didžioji kapitalo dalis priklauso šeimai arba žemė yra vietos bendruomenės rankose;

| 5.2.4. | šeima kontroliuoja ir ūkio veiklą; |
| --- | --- |

5.2.4.

šeima kontroliuoja ir ūkio veiklą;

| 5.2.5. | ūkį iš kartos į kartą paveldi šeimos nariai; |
| --- | --- |

5.2.5.

ūkį iš kartos į kartą paveldi šeimos nariai;

| 5.2.6. | šeima gyvena žemės ūkio įmonei priklausančioje žemėje arba netoli jos. |
| --- | --- |

5.2.6.

šeima gyvena žemės ūkio įmonei priklausančioje žemėje arba netoli jos.

| 5.3. | Šeimos ūkiu grindžiamas gyvenimas ir darbas žemės ūkio sektoriuje, laikantis atitinkamų socialinių ir aplinkos taisyklių, daugumoje pasaulio regionų remiasi tūkstantmetėmis tradicijomis. Teisinį užtikrintumą ir politinį stabilumą turinčiose šalyse šeimų ūkiai visame pasaulyje išliko stabilūs ar netgi stipresni nei kitos žemės ūkio sistemos. |
| --- | --- |

5.3.

Šeimos ūkiu grindžiamas gyvenimas ir darbas žemės ūkio sektoriuje, laikantis atitinkamų socialinių ir aplinkos taisyklių, daugumoje pasaulio regionų remiasi tūkstantmetėmis tradicijomis. Teisinį užtikrintumą ir politinį stabilumą turinčiose šalyse šeimų ūkiai visame pasaulyje išliko stabilūs ar netgi stipresni nei kitos žemės ūkio sistemos.

| 5.4. | Greta maisto produktų gamybos, šeimos ūkis atlieka ir kitas visuomenei svarbias funkcijas, kurių pramoninis didelėmis įmonėmis ir samdytais darbuotojais grindžiamas žemės ūkio modelis perimti negali. |
| --- | --- |

5.4.

Greta maisto produktų gamybos, šeimos ūkis atlieka ir kitas visuomenei svarbias funkcijas, kurių pramoninis didelėmis įmonėmis ir samdytais darbuotojais grindžiamas žemės ūkio modelis perimti negali.

| 5.4.1. | Šeimos ūkiams, kaip ir žemės ūkio kooperatyvams, tenka aktyvus vaidmuo kaimo vietovių ekonominėje struktūroje. Kad jie būtų stabilūs ir lankstūs, labai svarbi yra narystė kooperatyvuose ir profesinėse organizacijose. Ūkiai saugo kultūrinį palikimą ir kaimišką gyvenimo būdą, tvariai naudoja gamtos išteklius ir užtikrina platų nuosavybės paskirstymą kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

5.4.1.

Šeimos ūkiams, kaip ir žemės ūkio kooperatyvams, tenka aktyvus vaidmuo kaimo vietovių ekonominėje struktūroje. Kad jie būtų stabilūs ir lankstūs, labai svarbi yra narystė kooperatyvuose ir profesinėse organizacijose. Ūkiai saugo kultūrinį palikimą ir kaimišką gyvenimo būdą, tvariai naudoja gamtos išteklius ir užtikrina platų nuosavybės paskirstymą kaimo vietovėse.

| 5.4.2. | Šeimos ūkiai nesiskundžia darbo vietų stoka, dažnai jie patys jas susikuria ir yra atviri inovacijoms. |
| --- | --- |

5.4.2.

Šeimos ūkiai nesiskundžia darbo vietų stoka, dažnai jie patys jas susikuria ir yra atviri inovacijoms.

| 5.4.3. | Ūkininko sodyba yra ideali vieta vaikams, kur iš kartos į kartą perduodamos žinios ir įgūdžiai, tokiu būdu užtikrinant šių įmonių tęstinumą. |
| --- | --- |

5.4.3.

Ūkininko sodyba yra ideali vieta vaikams, kur iš kartos į kartą perduodamos žinios ir įgūdžiai, tokiu būdu užtikrinant šių įmonių tęstinumą.

| 5.4.4. | Šeimos ūkiuose vykdomai žemės ūkio gamybai būdinga tai, kad ji yra įvairiapusiška ir decentralizuota. Tai užtikrina konkurenciją rinkoje ir sumažina su žemės koncentravimu susijusius rizikos veiksnius. |
| --- | --- |

5.4.4.

Šeimos ūkiuose vykdomai žemės ūkio gamybai būdinga tai, kad ji yra įvairiapusiška ir decentralizuota. Tai užtikrina konkurenciją rinkoje ir sumažina su žemės koncentravimu susijusius rizikos veiksnius.

| 5.4.5. | Šeimų ūkių gausa pati savaime yra vertybė, žvelgiant iš žmonijos išlikimo perspektyvos, nes tokiu būdu didesniam žmonių skaičiui suteikiami įgūdžiai ir žinios apie maisto gamybą ir taip užtikrinamas pagrindas, kad išgyvenimui reikalingi įgūdžiai ir žinios bus išsaugotos net ir ištikus krizei. Siekiant, kad šeimų ūkininkavimas būtų gyvybinga alternatyva pramoniniam žemės ūkiui ir žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimui, kaip vienai jo apraiškų, reikia aktyviai imtis priemonių šeimų ūkiams apsaugoti, įskaitant paramą gamintojų organizacijoms ir priemones kovai su nesąžininga verslo praktika. ES ir valstybių narių lygmens politikos priemonės gali padėti padidinti šeimų ūkiais grindžiamo žemės ūkio tvarumą ir atsparumą (5). |
| --- | --- |

5.4.5.

Šeimų ūkių gausa pati savaime yra vertybė, žvelgiant iš žmonijos išlikimo perspektyvos, nes tokiu būdu didesniam žmonių skaičiui suteikiami įgūdžiai ir žinios apie maisto gamybą ir taip užtikrinamas pagrindas, kad išgyvenimui reikalingi įgūdžiai ir žinios bus išsaugotos net ir ištikus krizei. Siekiant, kad šeimų ūkininkavimas būtų gyvybinga alternatyva pramoniniam žemės ūkiui ir žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimui, kaip vienai jo apraiškų, reikia aktyviai imtis priemonių šeimų ūkiams apsaugoti, įskaitant paramą gamintojų organizacijoms ir priemones kovai su nesąžininga verslo praktika. ES ir valstybių narių lygmens politikos priemonės gali padėti padidinti šeimų ūkiais grindžiamo žemės ūkio tvarumą ir atsparumą (5).

6.   Žemės ūkio paskirties žemės rinkos reguliavimo ir žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimo ir žemės koncentravimo prevencijos būdai

| 6.1. | Žemė yra maisto produktų gamybos pagrindas. JT Tarptautinės konvencijos dėl ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių 11 straipsnis (6) ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos (7) 25 straipsnis įpareigoja šalis pripažinti kiekvieno jų valstybėje gyvenančio asmens teisę į pakankamą ir saugų maistą, o tai tiesiogiai siejasi su galimybe naudotis žeme. |
| --- | --- |

6.1.

Žemė yra maisto produktų gamybos pagrindas. JT Tarptautinės konvencijos dėl ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių 11 straipsnis (6) ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos (7) 25 straipsnis įpareigoja šalis pripažinti kiekvieno jų valstybėje gyvenančio asmens teisę į pakankamą ir saugų maistą, o tai tiesiogiai siejasi su galimybe naudotis žeme.

| 6.2. | ES turi nedideles naftos ir dujų atsargas, todėl kyla pavojus apsirūpinimo maistu saugumui. Dėl šios priežasties būtina išsaugoti tvarų žemės ūkį ir šeimų ūkius. |
| --- | --- |

6.2.

ES turi nedideles naftos ir dujų atsargas, todėl kyla pavojus apsirūpinimo maistu saugumui. Dėl šios priežasties būtina išsaugoti tvarų žemės ūkį ir šeimų ūkius.

| 6.3. | Žemė nėra įprasta prekė, kurios galima paprasčiausiai pasigaminti daugiau. Kadangi žemės pasiūla yra ribota, įprastos rinkos taisyklės negalioja. EESRK yra įsitikinęs, kad valstybėse narėse ir ES turi vykti nuodugni diskusija dėl aiškios žemės ūkio struktūros vizijos. Tik tuo remiantis galima ir reikia daryti politines išvadas ir imtis priemonių. To pavyzdys – teisinis žemės ūkio bendrovių akcijų įsigijimo (vadinamųjų akcijų sandorių) įvertinimas. Reikia griežčiau nei iki šiol reglamentuoti žemės nuosavybę ir žemėnaudą. |
| --- | --- |

6.3.

Žemė nėra įprasta prekė, kurios galima paprasčiausiai pasigaminti daugiau. Kadangi žemės pasiūla yra ribota, įprastos rinkos taisyklės negalioja. EESRK yra įsitikinęs, kad valstybėse narėse ir ES turi vykti nuodugni diskusija dėl aiškios žemės ūkio struktūros vizijos. Tik tuo remiantis galima ir reikia daryti politines išvadas ir imtis priemonių. To pavyzdys – teisinis žemės ūkio bendrovių akcijų įsigijimo (vadinamųjų akcijų sandorių) įvertinimas. Reikia griežčiau nei iki šiol reglamentuoti žemės nuosavybę ir žemėnaudą.

| 6.4. | Įvairių politinių pakraipų organizacijos išnagrinėjo žemės nuosavybės reglamentavimo ir atitinkamų politinių priemonių rengimo klausimus ir atkreipė dėmesį į tai, kad šioje srityje būtina užtikrinti gerą valdymą. Šia tema FAO parengė savanoriškai taikomas gaires „The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry“ (8). Šiomis gairėmis siekiama užtikrinti reglamentuojamas saugias žemėnaudos teises, užtikrinančias lygias galimybes naudotis ištekliais (žeme, žuvų ištekliais, miškais) siekiant sumažinti alkį ir skurdą, skatinti tvarų vystymąsi ir praturtinti aplinką. UNCTAD, FAO, IFAD ir Pasaulio bankas kartu parengė atsakingų investicijų į žemės ūkį principus (9), pagal kuriuos pripažįstamos teisės, pragyvenimo šaltiniai ir ištekliai. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) parengė politinę investicijų į žemės ūkį sistemą („Policy Framework for Investment in Agriculture (PFIA)“) (10). Tokiu būdu šalims siekiama patarti, kaip rengti politines priemones privačioms investicijoms į žemės ūkį skatinti. |
| --- | --- |

6.4.

Įvairių politinių pakraipų organizacijos išnagrinėjo žemės nuosavybės reglamentavimo ir atitinkamų politinių priemonių rengimo klausimus ir atkreipė dėmesį į tai, kad šioje srityje būtina užtikrinti gerą valdymą. Šia tema FAO parengė savanoriškai taikomas gaires „The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry“ (8). Šiomis gairėmis siekiama užtikrinti reglamentuojamas saugias žemėnaudos teises, užtikrinančias lygias galimybes naudotis ištekliais (žeme, žuvų ištekliais, miškais) siekiant sumažinti alkį ir skurdą, skatinti tvarų vystymąsi ir praturtinti aplinką. UNCTAD, FAO, IFAD ir Pasaulio bankas kartu parengė atsakingų investicijų į žemės ūkį principus (9), pagal kuriuos pripažįstamos teisės, pragyvenimo šaltiniai ir ištekliai. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) parengė politinę investicijų į žemės ūkį sistemą („Policy Framework for Investment in Agriculture (PFIA)“) (10). Tokiu būdu šalims siekiama patarti, kaip rengti politines priemones privačioms investicijoms į žemės ūkį skatinti.

| 6.5. | EESRK mano, kad JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos gairės dėl žemėnaudos teisių ūkininkams yra kertinis akmuo, ir ragina jas ryžtingai ir tiksliai įgyvendinti visose valstybėse. Neaiškios ūkininkų nuosavybės teisės yra „blogo valdymo“ požymis ir netgi skatina žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimą. |
| --- | --- |

6.5.

EESRK mano, kad JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos gairės dėl žemėnaudos teisių ūkininkams yra kertinis akmuo, ir ragina jas ryžtingai ir tiksliai įgyvendinti visose valstybėse. Neaiškios ūkininkų nuosavybės teisės yra „blogo valdymo“ požymis ir netgi skatina žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimą.

| 6.6. | 2012 m. Factor Markets paskelbtame dokumente (11) analizuojamos žemės pardavimo taisyklės ES valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse. Analizė rodo, kad ne vienoje valstybėje narėje taikomos nacionalinės taisyklės, skirtos užkirsti kelią sparčiam užsieniečių vykdomam žemės koncentravimui ir žemės pirkimui, pavyzdžiui, suteikiant pirmenybės teises įsigyti. Kai kuriose valstybėse visiems su žemės ūkio naudmenomis susijusiems sandoriams, nepriklausomai nuo pirkėjo kilmės šalies, reikalingas oficialus leidimas. Tai įprasta, pavyzdžiui, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Švedijoje. Be to, yra šalių (Vengrija ir Lietuva), kuriose nustatyta viršutinė vienam savininkui leistina žemės ūkio naudmenų apimties riba. |
| --- | --- |

6.6.

2012 m. Factor Markets paskelbtame dokumente (11) analizuojamos žemės pardavimo taisyklės ES valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse. Analizė rodo, kad ne vienoje valstybėje narėje taikomos nacionalinės taisyklės, skirtos užkirsti kelią sparčiam užsieniečių vykdomam žemės koncentravimui ir žemės pirkimui, pavyzdžiui, suteikiant pirmenybės teises įsigyti. Kai kuriose valstybėse visiems su žemės ūkio naudmenomis susijusiems sandoriams, nepriklausomai nuo pirkėjo kilmės šalies, reikalingas oficialus leidimas. Tai įprasta, pavyzdžiui, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Švedijoje. Be to, yra šalių (Vengrija ir Lietuva), kuriose nustatyta viršutinė vienam savininkui leistina žemės ūkio naudmenų apimties riba.

| 6.6.1. | Prancūzijoje už žemės sandorių kontrolę atsako regioninės žemės bendrijos (Sociétés d’Aménagement Foncier et d’Etablissement Rural, SAFER). SAFER yra vietos institucija, kurios užduotis yra padėti ūkininkams, ypač jauniems ūkininkams, žemės nuosavybės santykių restruktūrizavimo procese ir užtikrinti žemės ūkio paskirties žemės rinkos skaidrumą. |
| --- | --- |

6.6.1.

Prancūzijoje už žemės sandorių kontrolę atsako regioninės žemės bendrijos (Sociétés d’Aménagement Foncier et d’Etablissement Rural, SAFER). SAFER yra vietos institucija, kurios užduotis yra padėti ūkininkams, ypač jauniems ūkininkams, žemės nuosavybės santykių restruktūrizavimo procese ir užtikrinti žemės ūkio paskirties žemės rinkos skaidrumą.

| 6.6.2. | Švedijoje menkai apgyvendintose teritorijose žemei įsigyti būtinas leidimas. Suteikiant leidimą dėmesys kreipiamas ir į išsilavinimą arba ankstesnę patirtį, o kartais reikalaujama, kad žemės pirkėjas gyventų savo nusipirktoje žemėje. Žemės ūkio paskirties žemę Švedijoje gali įsigyti tik fiziniai asmenys. |
| --- | --- |

6.6.2.

Švedijoje menkai apgyvendintose teritorijose žemei įsigyti būtinas leidimas. Suteikiant leidimą dėmesys kreipiamas ir į išsilavinimą arba ankstesnę patirtį, o kartais reikalaujama, kad žemės pirkėjas gyventų savo nusipirktoje žemėje. Žemės ūkio paskirties žemę Švedijoje gali įsigyti tik fiziniai asmenys.

| 6.6.3. | Lietuvoje juridinis asmuo gali įsigyti žemės tik tuo atveju, jei mažiausiai 50 % visų jo pajamų gaunama iš žemės ūkio veiklos. Vietiniai fiziniai ir juridiniai asmenys gali turėti iki 500 hektarų žemės. |
| --- | --- |

6.6.3.

Lietuvoje juridinis asmuo gali įsigyti žemės tik tuo atveju, jei mažiausiai 50 % visų jo pajamų gaunama iš žemės ūkio veiklos. Vietiniai fiziniai ir juridiniai asmenys gali turėti iki 500 hektarų žemės.

| 6.6.4. | Belgijoje, Italijoje ir Prancūzijoje žemės ūkio paskirties žemės nuomininkai pardavimo atveju turi pirmenybės teises įsigyti. |
| --- | --- |

6.6.4.

Belgijoje, Italijoje ir Prancūzijoje žemės ūkio paskirties žemės nuomininkai pardavimo atveju turi pirmenybės teises įsigyti.

| 6.7. | Iš šios apžvalgos matyti, kad žemės ūkio paskirties žemės rinka ES valstybėse narėse reglamentuojama labai nevienodai. Vienose šalyse apribojimai taikomi, o kitose jų nėra – dėl šios priežasties tarp valstybių narių egzistuoja skirtumai. Todėl galima suprasti Bulgarijos Parlamento sprendimą nepaisyti ES perspėjimo ir 2013 m. spalio 22 d. baigiantį galioti moratoriumą žemės ūkio paskirties žemės pardavimui pratęsti iki 2020 m., nes Vyriausybė suvokė tiesioginį pavojų šalies žemės ūkio paskirties žemei, nes Bulgarijoje žemės kaina, o kartu ir ūkininkų perkamoji galia yra daug mažesnė nei turtingose šalyse. |
| --- | --- |

6.7.

Iš šios apžvalgos matyti, kad žemės ūkio paskirties žemės rinka ES valstybėse narėse reglamentuojama labai nevienodai. Vienose šalyse apribojimai taikomi, o kitose jų nėra – dėl šios priežasties tarp valstybių narių egzistuoja skirtumai. Todėl galima suprasti Bulgarijos Parlamento sprendimą nepaisyti ES perspėjimo ir 2013 m. spalio 22 d. baigiantį galioti moratoriumą žemės ūkio paskirties žemės pardavimui pratęsti iki 2020 m., nes Vyriausybė suvokė tiesioginį pavojų šalies žemės ūkio paskirties žemei, nes Bulgarijoje žemės kaina, o kartu ir ūkininkų perkamoji galia yra daug mažesnė nei turtingose šalyse.

| 6.8. | 2012 m. Factor Markets paskelbtoje analizėje (12) nurodoma, kad didelių žemės ūkio įmonių dominavimas žemės ūkio paskirties žemės rinkoje trukdo normaliam šios rinkos veikimui. Žemės ūkio paskirties žemę supirkinėjančios didelės įmonės savo galią naudoja tiek vietos, tiek tarptautinėse žemės ūkio paskirties žemės rinkose siekdamos daryti poveikį žemės kainoms ir nuomos sutarčių sąlygoms. |
| --- | --- |

6.8.

2012 m. Factor Markets paskelbtoje analizėje (12) nurodoma, kad didelių žemės ūkio įmonių dominavimas žemės ūkio paskirties žemės rinkoje trukdo normaliam šios rinkos veikimui. Žemės ūkio paskirties žemę supirkinėjančios didelės įmonės savo galią naudoja tiek vietos, tiek tarptautinėse žemės ūkio paskirties žemės rinkose siekdamos daryti poveikį žemės kainoms ir nuomos sutarčių sąlygoms.

| 6.9. | Žemės politika priklauso valstybių narių kompetencijai, jos gali nustatyti sandorių apribojimus, jei kyla pavojus nacionaliniam apsirūpinimo energija ar maistu saugumui ir kai šie apribojimai labai svarbūs atsižvelgiant į viešąjį interesą. Apribojimus leidžiama nustatyti siekiant užkirsti kelią spekuliavimui, išsaugoti vietos tradicijas ir užtikrinti tinkamą žemės naudojimą. Tačiau tokie apribojimai pažeidžia Sutartyse įtvirtintą laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principą. Todėl EESRK ragina Europos Parlamentą ir Tarybą apsvarstyti, ar laisvo kapitalo judėjimo principas privalo būti užtikrinamas visais žemės ūkio paskirties žemės ir žemės ūkio įmonių įsigijimo ir pardavimo atvejais – visų pirma trečiųjų šalių atveju, tačiau ir Europos Sąjungoje. Šioje vietoje reikia atsižvelgti į tai, kad žemės ūkio paskirties žemės kainos ir žmonių pajamos valstybėse narėse labai skiriasi. Reikia atsakyti į klausimą, ar laisvas kapitalo judėjimas ir laisva rinka visiems piliečiams ir juridiniams asmenims suteikia vienodas žemės įsigijimo galimybes. |
| --- | --- |

6.9.

Žemės politika priklauso valstybių narių kompetencijai, jos gali nustatyti sandorių apribojimus, jei kyla pavojus nacionaliniam apsirūpinimo energija ar maistu saugumui ir kai šie apribojimai labai svarbūs atsižvelgiant į viešąjį interesą. Apribojimus leidžiama nustatyti siekiant užkirsti kelią spekuliavimui, išsaugoti vietos tradicijas ir užtikrinti tinkamą žemės naudojimą. Tačiau tokie apribojimai pažeidžia Sutartyse įtvirtintą laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principą. Todėl EESRK ragina Europos Parlamentą ir Tarybą apsvarstyti, ar laisvo kapitalo judėjimo principas privalo būti užtikrinamas visais žemės ūkio paskirties žemės ir žemės ūkio įmonių įsigijimo ir pardavimo atvejais – visų pirma trečiųjų šalių atveju, tačiau ir Europos Sąjungoje. Šioje vietoje reikia atsižvelgti į tai, kad žemės ūkio paskirties žemės kainos ir žmonių pajamos valstybėse narėse labai skiriasi. Reikia atsakyti į klausimą, ar laisvas kapitalo judėjimas ir laisva rinka visiems piliečiams ir juridiniams asmenims suteikia vienodas žemės įsigijimo galimybes.

| 6.10. | EESRK nuomone, siekiant užtikrinti tvariu žemės ūkio modeliu grindžiamą apsirūpinimo maistu saugumą ir įgyvendinti kitus teisėtus tikslus valstybėms narėms būtina suteikti daugiau galimybių reguliuoti ir riboti žemės ūkio paskirties žemės rinkas. Tuo pat metu EESRK ragina visas valstybes nares išnaudoti visas turimas teisėkūros galimybes. Akivaizdu, kad kai kuriose valstybėse nėra aiškių politinių tikslų arba tikslai yra diskriminuojamojo pobūdžio. |
| --- | --- |

6.10.

EESRK nuomone, siekiant užtikrinti tvariu žemės ūkio modeliu grindžiamą apsirūpinimo maistu saugumą ir įgyvendinti kitus teisėtus tikslus valstybėms narėms būtina suteikti daugiau galimybių reguliuoti ir riboti žemės ūkio paskirties žemės rinkas. Tuo pat metu EESRK ragina visas valstybes nares išnaudoti visas turimas teisėkūros galimybes. Akivaizdu, kad kai kuriose valstybėse nėra aiškių politinių tikslų arba tikslai yra diskriminuojamojo pobūdžio.

| 6.11. | Europos Parlamentui ir Tarybai nutarus, kad, atsižvelgiant į apsirūpinimo maistu saugumą, kapitalo judėjimo apribojimai yra pagrįsti, šis klausimas turi būti apsvarstytas ir tarptautiniu lygmeniu, nes laisvas kapitalo judėjimas yra užtikrinamas įvairiomis tarptautinėmis konvencijomis. |
| --- | --- |

6.11.

Europos Parlamentui ir Tarybai nutarus, kad, atsižvelgiant į apsirūpinimo maistu saugumą, kapitalo judėjimo apribojimai yra pagrįsti, šis klausimas turi būti apsvarstytas ir tarptautiniu lygmeniu, nes laisvas kapitalo judėjimas yra užtikrinamas įvairiomis tarptautinėmis konvencijomis.

| 6.12. | ES ir valstybių narių turimos teisinės ir politinės priemonės leidžia daryti poveikį žemės naudojimui skiriant subsidijas arba nustatant mokesčius. Protingai naudojant BŽŪP instrumentus ir įgyvendinant žemės politiką galima užtikrinti, kad ir smulkiems ūkiams ūkininkavimas būtų ir toliau įmanomas ir pelningas, tokiu būdu užkertant kelią žemės koncentravimui. |
| --- | --- |

6.12.

ES ir valstybių narių turimos teisinės ir politinės priemonės leidžia daryti poveikį žemės naudojimui skiriant subsidijas arba nustatant mokesčius. Protingai naudojant BŽŪP instrumentus ir įgyvendinant žemės politiką galima užtikrinti, kad ir smulkiems ūkiams ūkininkavimas būtų ir toliau įmanomas ir pelningas, tokiu būdu užkertant kelią žemės koncentravimui.

| 6.13. | Pagal atnaujintą BŽŪP greičiausiai būtų įmanoma nustatyti viršutines ribas ir patikslinti tiesiogines išmokas taip, kad pirmiesiems hektarams būtų suteikiama daugiau reikšmės, kartu supaprastinant investicijų ir tiesioginės paramos išmokėjimą smulkioms žemės ūkio įmonėms. Tačiau EESRK abejoja, ar esami apribojimai daro didelį poveikį užkertant kelią žemės koncentravimui ir ar jais pakankamai naudojamasi valstybėse, kuriose struktūriniai žemės ūkio įmonių skirtumai ir žemės koncentravimo intensyvumas yra didžiausi. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms aktyviai naudotis šiomis galimybėmis ir ragina Europos Sąjungos institucijas nustatyti griežtesnį paramos perskirstymo mechanizmą. |
| --- | --- |

6.13.

Pagal atnaujintą BŽŪP greičiausiai būtų įmanoma nustatyti viršutines ribas ir patikslinti tiesiogines išmokas taip, kad pirmiesiems hektarams būtų suteikiama daugiau reikšmės, kartu supaprastinant investicijų ir tiesioginės paramos išmokėjimą smulkioms žemės ūkio įmonėms. Tačiau EESRK abejoja, ar esami apribojimai daro didelį poveikį užkertant kelią žemės koncentravimui ir ar jais pakankamai naudojamasi valstybėse, kuriose struktūriniai žemės ūkio įmonių skirtumai ir žemės koncentravimo intensyvumas yra didžiausi. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms aktyviai naudotis šiomis galimybėmis ir ragina Europos Sąjungos institucijas nustatyti griežtesnį paramos perskirstymo mechanizmą.

| 6.14. | Žemės ūkio paskirties žemė yra ribotas išteklius, todėl žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas kelia grėsmę SESV 39 ir 191 straipsniuose suformuluotų tikslų įgyvendinimui. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją ir Europos Parlamentą aktyviai imtis nagrinėti žemėnaudos reguliavimo (valdymo) klausimą. |
| --- | --- |

6.14.

Žemės ūkio paskirties žemė yra ribotas išteklius, todėl žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas kelia grėsmę SESV 39 ir 191 straipsniuose suformuluotų tikslų įgyvendinimui. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją ir Europos Parlamentą aktyviai imtis nagrinėti žemėnaudos reguliavimo (valdymo) klausimą.

| 6.15. | EESRK rekomenduoja visose ES valstybėse narėse nustatyti viršutines žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ribas tiek fiziniams, tiek ir juridiniams asmenims. Kompetentingos institucijos pirmenybės teise įsigyti gali pasinaudoti tik tų ūkininkų atveju, kurie neviršija šių viršutinių ribų. |
| --- | --- |

6.15.

EESRK rekomenduoja visose ES valstybėse narėse nustatyti viršutines žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ribas tiek fiziniams, tiek ir juridiniams asmenims. Kompetentingos institucijos pirmenybės teise įsigyti gali pasinaudoti tik tų ūkininkų atveju, kurie neviršija šių viršutinių ribų.

| 6.16. | Vietos bendruomenės turėtų dalyvauti su žemės naudojimu susijusiuose sprendimų priėmimo procesuose, o tai reiškia, kad joms reikėtų suteikti daugiau teisių ir galimybių. |
| --- | --- |

6.16.

Vietos bendruomenės turėtų dalyvauti su žemės naudojimu susijusiuose sprendimų priėmimo procesuose, o tai reiškia, kad joms reikėtų suteikti daugiau teisių ir galimybių.

| 6.17. | Naudojant žemės ūkio paskirties žemę pirmenybę reikėtų teikti maisto produktų gamybai, o ne biodegalams. |
| --- | --- |

6.17.

Naudojant žemės ūkio paskirties žemę pirmenybę reikėtų teikti maisto produktų gamybai, o ne biodegalams.

| 6.18. | Reikia įgyvendinti tokias politikos priemones, kurios skatintų ne žemės koncentravimą, o perėjimą nuo pramoninės gamybos prie mažesnių gamybos vienetų, tokiu būdu užtikrinant ir savarankišką apsirūpinimą maistu. ES valstybėse narėse turėtų būti valstybinės įstaigos, kurios būtų susipažinusios su žemės ūkio paskirties žemės nuosavybės ir naudojimo santykiais. Šiuo tikslu nacionaliniu lygmeniu valstybinėse duomenų bazėse greta duomenų apie žemės savininkus reikėtų įtraukti ir informaciją apie jos naudotojus. Tokie duomenys leistų atlikti reikalingus tyrimus ir reaguoti į pokyčius. |
| --- | --- |

6.18.

Reikia įgyvendinti tokias politikos priemones, kurios skatintų ne žemės koncentravimą, o perėjimą nuo pramoninės gamybos prie mažesnių gamybos vienetų, tokiu būdu užtikrinant ir savarankišką apsirūpinimą maistu. ES valstybėse narėse turėtų būti valstybinės įstaigos, kurios būtų susipažinusios su žemės ūkio paskirties žemės nuosavybės ir naudojimo santykiais. Šiuo tikslu nacionaliniu lygmeniu valstybinėse duomenų bazėse greta duomenų apie žemės savininkus reikėtų įtraukti ir informaciją apie jos naudotojus. Tokie duomenys leistų atlikti reikalingus tyrimus ir reaguoti į pokyčius.

| 6.19. | EESRK ragina Europos Komisiją ir Parlamentą, taikant vienodą analizės metodą, atlikti išsamų tyrimą apie skirtingose valstybėse žemės koncentravimui taikomų politikos priemonių ir apribojimų poveikį. Kartu reikėtų išanalizuoti pavojų, kurį žemės koncentravimas kelia apsirūpinimo maistu saugumui, užimtumui, aplinkai ir kaimo plėtrai. |
| --- | --- |

6.19.

EESRK ragina Europos Komisiją ir Parlamentą, taikant vienodą analizės metodą, atlikti išsamų tyrimą apie skirtingose valstybėse žemės koncentravimui taikomų politikos priemonių ir apribojimų poveikį. Kartu reikėtų išanalizuoti pavojų, kurį žemės koncentravimas kelia apsirūpinimo maistu saugumui, užimtumui, aplinkai ir kaimo plėtrai.

| 6.20. | EESRK ragina visas ES valstybes nares teikti ataskaitas ES Komisijai ir FAO dėl Neprivalomų atsakingo valdymo gairių (VGGT, priimtų FAO 2012 m.) naudojimo ir taikymo žemės valdymo politikoje. Šios gairės skirtos taikyti visame pasaulyje (2.4 straipsnis), įskaitant ir Europą. Gairėse valstybės raginamos steigti įvairius suinteresuotuosius subjektus vienijančias daugiašales gairių įgyvendinimo stebėsenos platformas, kuriose dalyvautų didžiausią poveikį patiriantys subjektai, ir suderinti savo politiką su šiomis gairėmis (13). |
| --- | --- |

6.20.

EESRK ragina visas ES valstybes nares teikti ataskaitas ES Komisijai ir FAO dėl Neprivalomų atsakingo valdymo gairių (VGGT, priimtų FAO 2012 m.) naudojimo ir taikymo žemės valdymo politikoje. Šios gairės skirtos taikyti visame pasaulyje (2.4 straipsnis), įskaitant ir Europą. Gairėse valstybės raginamos steigti įvairius suinteresuotuosius subjektus vienijančias daugiašales gairių įgyvendinimo stebėsenos platformas, kuriose dalyvautų didžiausią poveikį patiriantys subjektai, ir suderinti savo politiką su šiomis gairėmis (13).

| 6.21. | EESRK ir ateityje atidžiai stebės žemės ūkio paskirties žemės koncentravimo tendencijas, analizuos šio reiškinio pasekmes ir dalyvaus rengiant pasiūlymus dėl šio proceso ribojimo. Pasaulinis prieigos prie žemės ir gamtos išteklių forumas (WFAL – World Forum on Access to Land and Natural Resources) taip pat remia šią iniciatyvą ir ragina Europos Komisiją ir Parlamentą remti šią veiklą. |
| --- | --- |

6.21.

EESRK ir ateityje atidžiai stebės žemės ūkio paskirties žemės koncentravimo tendencijas, analizuos šio reiškinio pasekmes ir dalyvaus rengiant pasiūlymus dėl šio proceso ribojimo. Pasaulinis prieigos prie žemės ir gamtos išteklių forumas (WFAL – World Forum on Access to Land and Natural Resources) taip pat remia šią iniciatyvą ir ragina Europos Komisiją ir Parlamentą remti šią veiklą.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.landmatrix.org/en

1

(2)  www.madariaga.org

2

(3)  http://www.eurovia.org/IMG/pdf/Land_in_Europe.pdf

3

(4)  http://familyfarmingahap.weebly.com/family-vs-corporate-farming.html

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/529047/IPOL-AGRI_NT(2014)529047_EN.pdf

5

(6)  http://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx

6

(7)  http://www.un.org/en/documents/udhr/index.shtml#a25

7

(8)  http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

8

(9)  http://unctad.org/en/Pages/DIAE/G-20/PRAI.aspx

9

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/investment-policy/PFIA_April2013.pdf

10

(11)  http://ageconsearch.umn.edu/bitstream/120249/2/FM_WP14CEPSonSalesMarketRegulations_D15.1_Final.pdf

11

(12)  http://ageconsearch.umn.edu/bitstream/120249/2/FM_WP14CEPSonSalesMarketRegulations_D15.1_Final.pdf

12

(13)  Žr. VGGT 26.2 straipsnį. http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

13

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/24

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Padėties panaikinus pieno kvotų sistemą 2015 m.

(nuomonė savo iniciatyva)

(2015/C 242/04)

| Pranešėjas: | Padraig WALSHE |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Padraig WALSHE

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Padėties panaikinus pieno kvotų sistemą 2015 m. (nuomonė savo iniciatyva).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. sausio 8 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 219 narių balsavus už, 1 – prieš ir 14 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad laipsniškas pieno kvotų sistemos pagal bendrą žemės ūkio politiką 2008 m. panaikinimas nuo 2015 m. kovo 31 d. yra esminis pokytis. Nuo 1984 m. balandžio 1 d., kai buvo pradėtas taikyti šis visapusiškas gamybos valdymas, laikui bėgant vis labiau aiškėjo, kad nepavyko pakankamai veiksmingai remti ir stabilizuoti pieno kainų ir ūkininkų pajamų, kad pieno gamyba ES sumažėjo, o pasaulio pieno gamyba smarkiai išaugo. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK mano, kad laipsniškas pieno kvotų sistemos pagal bendrą žemės ūkio politiką 2008 m. panaikinimas nuo 2015 m. kovo 31 d. yra esminis pokytis. Nuo 1984 m. balandžio 1 d., kai buvo pradėtas taikyti šis visapusiškas gamybos valdymas, laikui bėgant vis labiau aiškėjo, kad nepavyko pakankamai veiksmingai remti ir stabilizuoti pieno kainų ir ūkininkų pajamų, kad pieno gamyba ES sumažėjo, o pasaulio pieno gamyba smarkiai išaugo.

| 1.2. | EESRK pasisako už tai, kad ES pienininkystės politika, panaikinus pieno kvotas, t. y. po 2015 m., privalo ne tik sudaryti augimo ir plėtros galimybes, bet ir įsipareigoti išvengti, kad būtų atsisakoma pienininkystės verslo, ir remti smulkesnius ūkininkus, ypač mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir kalnų regionuose. Ši politika turi sudaryti galimybes ES ūkininkams ir galiausiai ES ekonomikai pasinaudoti augančiomis pasaulinėmis pieno rinkomis, kartu pripažįstant, kad smulkūs, nepalankiomis sąlygomis veikiantys pienininkystės ūkiai daugelyje Europos regionų teikia ne mažesnę ekonominę ir socialinę naudą, ir šį jų indėlį skatinant. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK pasisako už tai, kad ES pienininkystės politika, panaikinus pieno kvotas, t. y. po 2015 m., privalo ne tik sudaryti augimo ir plėtros galimybes, bet ir įsipareigoti išvengti, kad būtų atsisakoma pienininkystės verslo, ir remti smulkesnius ūkininkus, ypač mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir kalnų regionuose. Ši politika turi sudaryti galimybes ES ūkininkams ir galiausiai ES ekonomikai pasinaudoti augančiomis pasaulinėmis pieno rinkomis, kartu pripažįstant, kad smulkūs, nepalankiomis sąlygomis veikiantys pienininkystės ūkiai daugelyje Europos regionų teikia ne mažesnę ekonominę ir socialinę naudą, ir šį jų indėlį skatinant.

| 1.3. | EESRK įsitikinimu, tai turi būti padaryta visapusiškai pasinaudojant 2014–2020 m. BŽŪP II ramsčio nuostatomis ir pieno sektoriaus dokumentų rinkiniu, norint užtikrinti, kad pienininkyste užsiimančios šeimos ir toliau tęstų šią veiklą visoje ES. Turėtų būti skatinama dalyvauti gamintojų organizacijose, kurios gali padėti ūkininkams gerinti savo padėtį tiekimo grandinėje, ir remiamos žinių perdavimo priemonės, kuriomis padedama ūkininkams gerinti techninį ir ekonominį efektyvumą. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK įsitikinimu, tai turi būti padaryta visapusiškai pasinaudojant 2014–2020 m. BŽŪP II ramsčio nuostatomis ir pieno sektoriaus dokumentų rinkiniu, norint užtikrinti, kad pienininkyste užsiimančios šeimos ir toliau tęstų šią veiklą visoje ES. Turėtų būti skatinama dalyvauti gamintojų organizacijose, kurios gali padėti ūkininkams gerinti savo padėtį tiekimo grandinėje, ir remiamos žinių perdavimo priemonės, kuriomis padedama ūkininkams gerinti techninį ir ekonominį efektyvumą.

| 1.4. | Tačiau EESRK vertinimu, ramsčio biudžeto ir priemonių arba pieno dokumentų rinkinyje numatytų priemonių, dabartiniu metu sudarančių dalį 2014–2020 m. BŽŪP, tikrai nepakaks pieno sektoriaus ūkininkams apsaugoti tiek mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse arba kalnų vietovėse, tiek ir kitose vietovėse. Gali reikėti papildomų priemonių, kurios užtikrintų pieno gamintojų gyvybingas pajamas ir teisingą rinkos grąžos dalį. Jie turėtų turėti galimybę pasinaudoti ir konsultacinėmis paslaugomis gamybos našumo, įvairinimo ir perorientavimo srityse, kad galėtų priimti geriausius sprendimus dėl savo ir savo veiklos perėmėjų ateities, turint omenyje, kad nepalankias sąlygas turinčių įmonių galimybės generuoti pajamas yra ribotos. |
| --- | --- |

1.4.

Tačiau EESRK vertinimu, ramsčio biudžeto ir priemonių arba pieno dokumentų rinkinyje numatytų priemonių, dabartiniu metu sudarančių dalį 2014–2020 m. BŽŪP, tikrai nepakaks pieno sektoriaus ūkininkams apsaugoti tiek mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse arba kalnų vietovėse, tiek ir kitose vietovėse. Gali reikėti papildomų priemonių, kurios užtikrintų pieno gamintojų gyvybingas pajamas ir teisingą rinkos grąžos dalį. Jie turėtų turėti galimybę pasinaudoti ir konsultacinėmis paslaugomis gamybos našumo, įvairinimo ir perorientavimo srityse, kad galėtų priimti geriausius sprendimus dėl savo ir savo veiklos perėmėjų ateities, turint omenyje, kad nepalankias sąlygas turinčių įmonių galimybės generuoti pajamas yra ribotos.

| 1.5. | Be to, EESRK manymu, svarbu užtikrinti, kad komerciniams ir konkurencingiems pieno gamintojams visose vietovėse, įskaitant geriau tinkančias tvariam ir konkurencingam pieno gamybos eksportui, būtų leista plėsti savo įmones atsižvelgiant į sparčiai augančią pasaulinę paklausą, o tai darydami jie kurtų darbo vietas ir pajamas kaimo vietovių ekonomikai ES. Vis dėlto pagrindinis šių ūkininkų iššūkis bus didžiulis pajamų svyravimas, susijęs su pieno produktų kainų (taigi ir gamintojų pieno kainų) ir gamybos sąnaudų svyravimu. Labai svarbu, kad ES padėtų valstybėms narėms ir pramonei spręsti su mokesčiais susijusias problemas ir sudarytų ūkininkams galimybę naudotis tokiomis nesudėtingomis apsidraudimo nuo rizikos priemonėmis kaip fiksuotos pelno maržos sutartys. |
| --- | --- |

1.5.

Be to, EESRK manymu, svarbu užtikrinti, kad komerciniams ir konkurencingiems pieno gamintojams visose vietovėse, įskaitant geriau tinkančias tvariam ir konkurencingam pieno gamybos eksportui, būtų leista plėsti savo įmones atsižvelgiant į sparčiai augančią pasaulinę paklausą, o tai darydami jie kurtų darbo vietas ir pajamas kaimo vietovių ekonomikai ES. Vis dėlto pagrindinis šių ūkininkų iššūkis bus didžiulis pajamų svyravimas, susijęs su pieno produktų kainų (taigi ir gamintojų pieno kainų) ir gamybos sąnaudų svyravimu. Labai svarbu, kad ES padėtų valstybėms narėms ir pramonei spręsti su mokesčiais susijusias problemas ir sudarytų ūkininkams galimybę naudotis tokiomis nesudėtingomis apsidraudimo nuo rizikos priemonėmis kaip fiksuotos pelno maržos sutartys.

| 1.6. | EESRK primygtinai ragina, kad nepakankamas „apsauginio tinklo“ lygis, numatytas BŽŪP reformoje, būtų peržiūrėtas ir nuolat peržiūrimas, siekiant užtikrinti jo glaudesnę sąsają su faktiškomis gamybos sąnaudomis. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK primygtinai ragina, kad nepakankamas „apsauginio tinklo“ lygis, numatytas BŽŪP reformoje, būtų peržiūrėtas ir nuolat peržiūrimas, siekiant užtikrinti jo glaudesnę sąsają su faktiškomis gamybos sąnaudomis.

| 1.6.1. | Turi būti toliau skatinamas tiek pieno produktų vartojimas ES vidaus rinkose, tiek jų eksportas. ES turi padėti identifikuoti ir plėtoti naujas rinkas, taip pat užtikrinti, kad tarptautiniai prekybos susitarimai būtų subalansuoti ir teisingi ES eksportuotojų atžvilgiu, kad jie galėtų patekti į rinkas. |
| --- | --- |

1.6.1.

Turi būti toliau skatinamas tiek pieno produktų vartojimas ES vidaus rinkose, tiek jų eksportas. ES turi padėti identifikuoti ir plėtoti naujas rinkas, taip pat užtikrinti, kad tarptautiniai prekybos susitarimai būtų subalansuoti ir teisingi ES eksportuotojų atžvilgiu, kad jie galėtų patekti į rinkas.

| 1.6.2. | Vidaus rinkoje ES turi remti teigiamo pieno vartojimo poveikio sveikatai, kurį patvirtina naujausi moksliniai tyrimai, propagavimą. |
| --- | --- |

1.6.2.

Vidaus rinkoje ES turi remti teigiamo pieno vartojimo poveikio sveikatai, kurį patvirtina naujausi moksliniai tyrimai, propagavimą.

| 1.6.3. | ES taip pat turi stiprinti savo mažmeninės rinkos reguliavimą, kad būtų ribojamos mažmenininkų pelno maržos, o ūkininkams sudaromos geresnės galimybės susigrąžinti savo sąnaudas. |
| --- | --- |

1.6.3.

ES taip pat turi stiprinti savo mažmeninės rinkos reguliavimą, kad būtų ribojamos mažmenininkų pelno maržos, o ūkininkams sudaromos geresnės galimybės susigrąžinti savo sąnaudas.

| 1.7. | Galiausiai, turi būti pripažintas ir remiamas labai svarbus kooperatyvų vaidmuo pieno sektoriuje. Kooperatyvams globalioje pieno pramonėje tenka pagrindinė vieta, kaip rodo 2014 m. liepos mėn. „Rabobank“ tyrimas, tarp 10 geriausių pasaulyje pieno bendrovių yra 4 kooperatyvai (1). Kooperatyvai gali būti daug naudingesni pienininkystės ūkiams sprendžiant su kainų svyravimu susijusius klausimus negu privatūs pieno supirkėjai ar perdirbėjai, kadangi kooperatyvų pieno tiekėjai dažniausiai yra ir jų akcininkai. Be to, jie prisiima daug tvaresnius ilgalaikius įsipareigojimus supirkti pieną iš kooperatyvui priklausančių ūkininkų gyvybingomis kainomis. |
| --- | --- |

1.7.

Galiausiai, turi būti pripažintas ir remiamas labai svarbus kooperatyvų vaidmuo pieno sektoriuje. Kooperatyvams globalioje pieno pramonėje tenka pagrindinė vieta, kaip rodo 2014 m. liepos mėn. „Rabobank“ tyrimas, tarp 10 geriausių pasaulyje pieno bendrovių yra 4 kooperatyvai (1). Kooperatyvai gali būti daug naudingesni pienininkystės ūkiams sprendžiant su kainų svyravimu susijusius klausimus negu privatūs pieno supirkėjai ar perdirbėjai, kadangi kooperatyvų pieno tiekėjai dažniausiai yra ir jų akcininkai. Be to, jie prisiima daug tvaresnius ilgalaikius įsipareigojimus supirkti pieną iš kooperatyvui priklausančių ūkininkų gyvybingomis kainomis.

2.   Bendrosios aplinkybės. Įgyta patirtis

| 2.1. | 2014 m. rugsėjo mėn. vidutinė pieno kaina ES buvo 37,47 cento už kilogramą (šaltinis „LTO Nederland“, pieno sektoriaus apžvalga) (2), kuri yra 8,2 % mažesnė nei 2014 m. vasario mėn. to paties šaltinio užfiksuota vidutinė pieno kaina. |
| --- | --- |

2.1.

2014 m. rugsėjo mėn. vidutinė pieno kaina ES buvo 37,47 cento už kilogramą (šaltinis „LTO Nederland“, pieno sektoriaus apžvalga) (2), kuri yra 8,2 % mažesnė nei 2014 m. vasario mėn. to paties šaltinio užfiksuota vidutinė pieno kaina.

| 2.2. | Didelė pieno paklausa pasaulinėse rinkose lėmė tai, kad iki vėlyvo pavasario išliko tvirtos kainos. Tačiau kainų koregavimas prasidėjo, kai didžiausi eksportuotojai pradėjo didinti gamybą (+ 4,3 % per metus 2014 m. sausio–vasario mėn. laikotarpiu), kuri lenkė didelį paklausos augimą (+2–2,5 % per metus) daugiausia sparčiai besivystančiose rinkos ekonomikos šalyse. Pastaruoju metu Kinijos, kuri ankstesniais mėnesiais prisipirko per daug, laikinas pasitraukimas iš rinkos ir Rusijos uždraudimas įvežti ES pieno produktus – Rusijai teko 33 % ES pieno produktų eksporto – taip pat turėjo įtakos biržos kainoms, kartu ir gamintojų kainoms 2014 m. antroje pusėje. |
| --- | --- |

2.2.

Didelė pieno paklausa pasaulinėse rinkose lėmė tai, kad iki vėlyvo pavasario išliko tvirtos kainos. Tačiau kainų koregavimas prasidėjo, kai didžiausi eksportuotojai pradėjo didinti gamybą (+ 4,3 % per metus 2014 m. sausio–vasario mėn. laikotarpiu), kuri lenkė didelį paklausos augimą (+2–2,5 % per metus) daugiausia sparčiai besivystančiose rinkos ekonomikos šalyse. Pastaruoju metu Kinijos, kuri ankstesniais mėnesiais prisipirko per daug, laikinas pasitraukimas iš rinkos ir Rusijos uždraudimas įvežti ES pieno produktus – Rusijai teko 33 % ES pieno produktų eksporto – taip pat turėjo įtakos biržos kainoms, kartu ir gamintojų kainoms 2014 m. antroje pusėje.

| 2.2.1. | Dėl greitai krentančių pieno kainų 2014 m. pabaigoje ES pieno gamintojai, suprantama, yra susirūpinę galimos ES pieno kvotų sistemos panaikinimo ir toliau augančios gamybos kituose pasaulio regionuose įtakos jų pajamoms artimiausiais mėnesiais, guosdamiesi bent jau tuo, kad taip bus neilgai. Jie taip pat teisėtai abejoja ES pasirengimu ir galimybėmis padėti jiems išgyventi dėl būsimų krizių neišvengiamų pieno kainų ir pajamų mažėjimo laikais. |
| --- | --- |

2.2.1.

Dėl greitai krentančių pieno kainų 2014 m. pabaigoje ES pieno gamintojai, suprantama, yra susirūpinę galimos ES pieno kvotų sistemos panaikinimo ir toliau augančios gamybos kituose pasaulio regionuose įtakos jų pajamoms artimiausiais mėnesiais, guosdamiesi bent jau tuo, kad taip bus neilgai. Jie taip pat teisėtai abejoja ES pasirengimu ir galimybėmis padėti jiems išgyventi dėl būsimų krizių neišvengiamų pieno kainų ir pajamų mažėjimo laikais.

| 2.3. | Pieno ir pieno produktų vidutinės ir ilgalaikės perspektyvos tiek pasaulio, tiek vidaus rinkose išlieka labai palankios. Pasaulinė paklausa ir toliau yra dinamiška, ypač sparčiai besivystančiose šalyse, ir remiasi stipriomis demografinėmis tendencijomis. Tradiciniai, aukštos kokybės amatininkų produktai, daugelis kurių yra gaminama mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse iš pieno, pagaminto pažeidžiamuose ūkiuose, yra aukštai vertinami vartotojų, o jų paklausa auga net ir brandžiose Europos vidaus rinkose. Pavyzdžiui, inovatyvūs sportininkams, medicinai ar kūdikių maitinimui skirti pieno produktai, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra išrūgos ir kiti komponentai, tampa vis labiau vertinami tiek vidaus, tiek tarptautinėse rinkose. |
| --- | --- |

2.3.

Pieno ir pieno produktų vidutinės ir ilgalaikės perspektyvos tiek pasaulio, tiek vidaus rinkose išlieka labai palankios. Pasaulinė paklausa ir toliau yra dinamiška, ypač sparčiai besivystančiose šalyse, ir remiasi stipriomis demografinėmis tendencijomis. Tradiciniai, aukštos kokybės amatininkų produktai, daugelis kurių yra gaminama mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse iš pieno, pagaminto pažeidžiamuose ūkiuose, yra aukštai vertinami vartotojų, o jų paklausa auga net ir brandžiose Europos vidaus rinkose. Pavyzdžiui, inovatyvūs sportininkams, medicinai ar kūdikių maitinimui skirti pieno produktai, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra išrūgos ir kiti komponentai, tampa vis labiau vertinami tiek vidaus, tiek tarptautinėse rinkose.

| 2.4. | Panaikinus kvotas galima tikėtis, kad gamyba augs ypač tose valstybėse narėse, kurias dabartiniu metu kvotos varžo, būtent Airijoje, Vokietijoje, Olandijoje, Danijoje, Austrijoje, Lenkijoje ir Prancūzijoje. |
| --- | --- |

2.4.

Panaikinus kvotas galima tikėtis, kad gamyba augs ypač tose valstybėse narėse, kurias dabartiniu metu kvotos varžo, būtent Airijoje, Vokietijoje, Olandijoje, Danijoje, Austrijoje, Lenkijoje ir Prancūzijoje.

| 2.5. | Tačiau vis dar abejojama ES reguliavimo sistemos pajėgumu spręsti ypač didelio rinkos nepastovumo ar kritines situacijas, ypač norint padėti ūkininkams tvarkytis turint labai svyruojančias pelno maržas ir pajamas, ir užtikrinti subalansuotą pieno gamybą visoje ES. |
| --- | --- |

2.5.

Tačiau vis dar abejojama ES reguliavimo sistemos pajėgumu spręsti ypač didelio rinkos nepastovumo ar kritines situacijas, ypač norint padėti ūkininkams tvarkytis turint labai svyruojančias pelno maržas ir pajamas, ir užtikrinti subalansuotą pieno gamybą visoje ES.

| 2.6. | Rusijos uždraudimas įvežti pieno produktus ir jo padariniai visoms ES pieno produktų rinkoms buvo pirmas naujo ES krizių valdymo režimo išbandymas, o turint omenyje, kad paramos privačiam sūrio saugojimui atnaujinimas (po to, kai ji buvo staigiai nutraukta), taip pat parama privačiam sviesto ir nugriebto pieno miltelių saugojimui, taip pat pratęstas intervencinio supirkimo laikotarpis ir didesnės išlaidos reklamai turi nedidelį poveikį rinkoms, rodo, kad abejonės yra pagrįstos. Turi būti parengtos papildomos priemonės rinkų krizių atveju, tačiau svarbiausia, kad ES būtų pasirengusi tas priemones greitai ir ryžtingai įgyvendinti. |
| --- | --- |

2.6.

Rusijos uždraudimas įvežti pieno produktus ir jo padariniai visoms ES pieno produktų rinkoms buvo pirmas naujo ES krizių valdymo režimo išbandymas, o turint omenyje, kad paramos privačiam sūrio saugojimui atnaujinimas (po to, kai ji buvo staigiai nutraukta), taip pat parama privačiam sviesto ir nugriebto pieno miltelių saugojimui, taip pat pratęstas intervencinio supirkimo laikotarpis ir didesnės išlaidos reklamai turi nedidelį poveikį rinkoms, rodo, kad abejonės yra pagrįstos. Turi būti parengtos papildomos priemonės rinkų krizių atveju, tačiau svarbiausia, kad ES būtų pasirengusi tas priemones greitai ir ryžtingai įgyvendinti.

| 2.6.1. | ES galėjo pasimokyti iš savo patirties reaguojant į didelio masto pieno paklausos ir kainų sumažėjimą, susijusį su finansų krize 2008–2009 m. Tuo metu, 2009 m., dėl ES Komisijos delsimo imtis veiksmų jai teko 6 mėnesius taikyti intervencinį sviesto supirkimą ir 8 mėnesius nugriebto pieno miltelių supirkimą, kol rinkos kainos pasiekė ir visiškai viršijo visą intervencinio supirkimo kainą. Sviesto priėmimas privačiam saugojimui truko beveik ištisus metus (nuo kovo iki gruodžio mėn.) ir tęsėsi 2010 m., pasibaigdamas tik 2010 m. rugpjūtį. 2009 m. visoms intervencinėms priemonėms buvo išleista 370 mln. EUR, iš kurių 181 mln. EUR – eksporto grąžinamosioms išmokoms. 2010 m. visoms intervencinėms priemonėms, skirtoms paremti rinką, buvo išleista 529 mln. EUR, iš kurių 186 mln. EUR – eksporto grąžinamosioms išmokoms. 2010 m. ES Komisija uždirbo 31 mln. EUR iš nenugriebto pieno miltelių ir sviesto pardavimo iš intervencinių atsargų ir dar 73 mln. EUR iš nugriebto pieno miltelių pardavimo 2011 m. Daug produktų atsargų buvo taip pat naudojamos įgyvendinant nepasiturintiems asmenims skirtą programą, kitu atveju tam būtų reikalinga finansinė parama iš ES biudžeto (3). |
| --- | --- |

2.6.1.

ES galėjo pasimokyti iš savo patirties reaguojant į didelio masto pieno paklausos ir kainų sumažėjimą, susijusį su finansų krize 2008–2009 m. Tuo metu, 2009 m., dėl ES Komisijos delsimo imtis veiksmų jai teko 6 mėnesius taikyti intervencinį sviesto supirkimą ir 8 mėnesius nugriebto pieno miltelių supirkimą, kol rinkos kainos pasiekė ir visiškai viršijo visą intervencinio supirkimo kainą. Sviesto priėmimas privačiam saugojimui truko beveik ištisus metus (nuo kovo iki gruodžio mėn.) ir tęsėsi 2010 m., pasibaigdamas tik 2010 m. rugpjūtį. 2009 m. visoms intervencinėms priemonėms buvo išleista 370 mln. EUR, iš kurių 181 mln. EUR – eksporto grąžinamosioms išmokoms. 2010 m. visoms intervencinėms priemonėms, skirtoms paremti rinką, buvo išleista 529 mln. EUR, iš kurių 186 mln. EUR – eksporto grąžinamosioms išmokoms. 2010 m. ES Komisija uždirbo 31 mln. EUR iš nenugriebto pieno miltelių ir sviesto pardavimo iš intervencinių atsargų ir dar 73 mln. EUR iš nugriebto pieno miltelių pardavimo 2011 m. Daug produktų atsargų buvo taip pat naudojamos įgyvendinant nepasiturintiems asmenims skirtą programą, kitu atveju tam būtų reikalinga finansinė parama iš ES biudžeto (3).

| 2.6.2. | Be to, 2009–2010 m. Europos Parlamentas balsavimu pritarė 300 mln. EUR išmokėjimui tiesiogiai ES pieno sektoriaus ūkininkams. Tai sudarė mažiau kaip 600 eurų vienam ūkininkui (remiantis tuo, kaip ji buvo paskirstyta Airijoje), ir buvo išmokėta labai pavėluotai, tik 2010 m. pradžioje, kai kainos jau buvo pradėjusios atsigauti. Neaišku, kiek kainuoja šios priemonės administravimas. Remdamiesi šia patirtimi turime padaryti išvadą, kad tiesioginės išmokos iš esmės nekeičia padėties rinkose, o ūkininkui išmokėta nedidelė suma kainuoja milžiniškus pinigus. |
| --- | --- |

2.6.2.

Be to, 2009–2010 m. Europos Parlamentas balsavimu pritarė 300 mln. EUR išmokėjimui tiesiogiai ES pieno sektoriaus ūkininkams. Tai sudarė mažiau kaip 600 eurų vienam ūkininkui (remiantis tuo, kaip ji buvo paskirstyta Airijoje), ir buvo išmokėta labai pavėluotai, tik 2010 m. pradžioje, kai kainos jau buvo pradėjusios atsigauti. Neaišku, kiek kainuoja šios priemonės administravimas. Remdamiesi šia patirtimi turime padaryti išvadą, kad tiesioginės išmokos iš esmės nekeičia padėties rinkose, o ūkininkui išmokėta nedidelė suma kainuoja milžiniškus pinigus.

| 2.6.3. | 2009 m. pieno sektoriaus krizės metu gamybos sąnaudos buvo gerokai mažesnės nei dabar. Tais metais Airijoje gamybos sąnaudos sudarė 19 ct/l, o 2014 m. išaugo iki 25,6 ct/l. Intervencinis „apsauginis tinklas“, kurį užtikrina dabartinės nenugriebto pieno miltelių ir sviesto intervencinės supirkimo kainos, prilygsta gamintojo kainai, siekiančiai apie 20 ct/l, ir todėl visiškai nebeatitinka ūkininkų gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

2.6.3.

2009 m. pieno sektoriaus krizės metu gamybos sąnaudos buvo gerokai mažesnės nei dabar. Tais metais Airijoje gamybos sąnaudos sudarė 19 ct/l, o 2014 m. išaugo iki 25,6 ct/l. Intervencinis „apsauginis tinklas“, kurį užtikrina dabartinės nenugriebto pieno miltelių ir sviesto intervencinės supirkimo kainos, prilygsta gamintojo kainai, siekiančiai apie 20 ct/l, ir todėl visiškai nebeatitinka ūkininkų gamybos sąnaudų.

| 2.7. | Pateikta minčių, kokiomis priemonėmis galėtų naudotis ES, kad išlaikytų gyvybingą pieno gamybą krizių metu ir geriau valdytų neigiamus padarinius pieno gamybai mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse. Svarbu, kad pasiūlytos priemonės būtų tinkamos ir pritaikytos Europos pieno rinkai, kurioje pieno kainoms net ir jo neeksportuojančiose šalyse dabartiniu metu didelį poveikį daro pasaulinės tendencijos. Šio fakto nepakeis joks vienašalis ES pieno gamybos valdymas, net savanoriškas. |
| --- | --- |

2.7.

Pateikta minčių, kokiomis priemonėmis galėtų naudotis ES, kad išlaikytų gyvybingą pieno gamybą krizių metu ir geriau valdytų neigiamus padarinius pieno gamybai mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse. Svarbu, kad pasiūlytos priemonės būtų tinkamos ir pritaikytos Europos pieno rinkai, kurioje pieno kainoms net ir jo neeksportuojančiose šalyse dabartiniu metu didelį poveikį daro pasaulinės tendencijos. Šio fakto nepakeis joks vienašalis ES pieno gamybos valdymas, net savanoriškas.

3.   Pieno rinkų perspektyvos po 2015 m.

| 3.1. | Pagal JT pasaulines demografines ir socialines bei ekonomines prognozes pasaulio gyventojų skaičius išaugs nuo dabartinių 7 milijardų iki 8,4 milijardo 2030 m. ir iki 9,6 milijardo 2050 m (4). Pagrindinis, ar net visas augimas prognozuojamas besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, kuriose atitinkamai augs ir vidurinė klasė. 2012 m. apžvalgoje HSBC Global analysts
   (5) daro išvadą, kad iki 2050 m. 2,6 milijardo gyventojų, t. y. trečdalis dabartinio pasaulio gyventojų skaičiaus, uždirbs bent jau vidutines pajamas. Ši grupė bus ne tik didesnė, bet ir įtakingesnė, diktuojanti vartojimo įpročius. Šie vartotojai linkę įtraukti į savo mitybą vis daugiau gyvūninių, o ne augalinių baltymų. |
| --- | --- |

3.1.

Pagal JT pasaulines demografines ir socialines bei ekonomines prognozes pasaulio gyventojų skaičius išaugs nuo dabartinių 7 milijardų iki 8,4 milijardo 2030 m. ir iki 9,6 milijardo 2050 m (4). Pagrindinis, ar net visas augimas prognozuojamas besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, kuriose atitinkamai augs ir vidurinė klasė. 2012 m. apžvalgoje HSBC Global analysts
   (5) daro išvadą, kad iki 2050 m. 2,6 milijardo gyventojų, t. y. trečdalis dabartinio pasaulio gyventojų skaičiaus, uždirbs bent jau vidutines pajamas. Ši grupė bus ne tik didesnė, bet ir įtakingesnė, diktuojanti vartojimo įpročius. Šie vartotojai linkę įtraukti į savo mitybą vis daugiau gyvūninių, o ne augalinių baltymų.

| 3.2. | Tai užtikrina pieno produktams tvirtas pozicijas, kadangi tiek Vyriausybės, tiek žmonės priskiria pieno produktus sveikai mitybai, dažnai pageidaujamai ir remiamai oficialios politikos (pavyzdžiui, pieno programa mokyklose Kinijoje). |
| --- | --- |

3.2.

Tai užtikrina pieno produktams tvirtas pozicijas, kadangi tiek Vyriausybės, tiek žmonės priskiria pieno produktus sveikai mitybai, dažnai pageidaujamai ir remiamai oficialios politikos (pavyzdžiui, pieno programa mokyklose Kinijoje).

| 3.3. | OECD ir FAO savo naujausioje Žemės ūkio perspektyvinėje apžvalgoje (6) prognozuoja, kad iki 2023 m. pasaulinė pieno produktų, ypač nugriebto pieno miltelių, išrūgų ir sūrio, paklausa augs beveik 2 % per metus, sviesto paklausa augs šiek tiek mažiau – apie 1 %. Tarptautinė pieno produktų pakavimo bendrovė „Tetra Pak“ savo 7-ajame pieno produktų indekse, paskelbtame 2014 m. spalio mėn., prognozavo, kad metinis paklausos augimas tuo laikotarpiu sieks 3,6 %. Jie ir kiti ekspertai, pavyzdžiui, GIRA, INCN, CNIEL (7) ir kt., teigia, kad iš esmės ilgą laiką gamybos augimas vysis paklausos augimą, kadangi yra palyginti nedaug vietovių, kuriose galėtų būti vykdoma aplinką tausojanti ir ekonomiškai konkurencinga gamyba, o tokių vietovių yra ir kai kuriuose ES regionuose, ypač šiaurės vakariniame pakraštyje. |
| --- | --- |

3.3.

OECD ir FAO savo naujausioje Žemės ūkio perspektyvinėje apžvalgoje (6) prognozuoja, kad iki 2023 m. pasaulinė pieno produktų, ypač nugriebto pieno miltelių, išrūgų ir sūrio, paklausa augs beveik 2 % per metus, sviesto paklausa augs šiek tiek mažiau – apie 1 %. Tarptautinė pieno produktų pakavimo bendrovė „Tetra Pak“ savo 7-ajame pieno produktų indekse, paskelbtame 2014 m. spalio mėn., prognozavo, kad metinis paklausos augimas tuo laikotarpiu sieks 3,6 %. Jie ir kiti ekspertai, pavyzdžiui, GIRA, INCN, CNIEL (7) ir kt., teigia, kad iš esmės ilgą laiką gamybos augimas vysis paklausos augimą, kadangi yra palyginti nedaug vietovių, kuriose galėtų būti vykdoma aplinką tausojanti ir ekonomiškai konkurencinga gamyba, o tokių vietovių yra ir kai kuriuose ES regionuose, ypač šiaurės vakariniame pakraštyje.

4.   Pelno maržos svyravimas – pagrindinis iššūkis pieno gamintojams

| 4.1. | Nors iš esmės perspektyva yra labai teigiama, tačiau dėl dabartinio laikino paklausos ir pasiūlos pusiausvyros sutrikimo ūkininkai patiria su kainomis, kartu ir ūkio pajamomis, susijusių finansinių sunkumų. Tai dar labiau pajusime dėl panašių pasaulinių svyravimo tendencijų grūdų ir kitų sudedamųjų pašarų dalių srityje. Nors šie reiškiniai palyginti su demografinėmis tendencijomis yra trumpalaikiai, jie gali labai trikdyti padėtį neturint naujų prisitaikymo priemonių. |
| --- | --- |

4.1.

Nors iš esmės perspektyva yra labai teigiama, tačiau dėl dabartinio laikino paklausos ir pasiūlos pusiausvyros sutrikimo ūkininkai patiria su kainomis, kartu ir ūkio pajamomis, susijusių finansinių sunkumų. Tai dar labiau pajusime dėl panašių pasaulinių svyravimo tendencijų grūdų ir kitų sudedamųjų pašarų dalių srityje. Nors šie reiškiniai palyginti su demografinėmis tendencijomis yra trumpalaikiai, jie gali labai trikdyti padėtį neturint naujų prisitaikymo priemonių.

| 4.2. | Pieno kainų, kartu ir pajamų, svyravimai yra palyginti nauja visų Europos pieno gamintojų patirtis, įgyta panaikinus didžiąją dalį paramos rinkoms ir sumažinus importo tarifus 2005–2007 m., kai buvo pradėta įgyvendinti ankstesnė BŽŪP reforma. |
| --- | --- |

4.2.

Pieno kainų, kartu ir pajamų, svyravimai yra palyginti nauja visų Europos pieno gamintojų patirtis, įgyta panaikinus didžiąją dalį paramos rinkoms ir sumažinus importo tarifus 2005–2007 m., kai buvo pradėta įgyvendinti ankstesnė BŽŪP reforma.

| 4.3. | Nors rinkos rėmimo pakeitimas tiesioginėmis išmokomis šiek tiek padės ūkininkams spręsti pajamų svyravimo klausimą, išmokų perskirstymo lygis ir itin didelis nuo rinkos priklausančių pajamų kintamumas reikalauja papildomų priemonių. |
| --- | --- |

4.3.

Nors rinkos rėmimo pakeitimas tiesioginėmis išmokomis šiek tiek padės ūkininkams spręsti pajamų svyravimo klausimą, išmokų perskirstymo lygis ir itin didelis nuo rinkos priklausančių pajamų kintamumas reikalauja papildomų priemonių.

5.   Gamybos valdymas – neefektyvi strategija

| 5.1. | GATT (dabar PPO) Urugvajaus raundo susitarime, kuris veikė 1986–1994 m. laikotarpiu, pirmą kartą į tarptautinius prekybos susitarimus buvo įtrauktas ir žemės ūkis. Tai iš esmės pakeitė ES politikos kryptį. Padidėjo importo galimybės bendrai sumažinus tarifus ir nustačius muitų tarifais neapmokestinamo importo kvotas. Naujojo GATT susitarimo laikais pradėta atsisakyti rinkų rėmimo ir imta pereiti prie tiesioginių išmokų ūkininkams, kurios vėliau buvo vis labiau atsiejamos nuo gamybos. Europos pieno kvotų sistemos, įdiegtos tik dvejais metais anksčiau, tai nepalietė, ji buvo keletą kartų pratęsta. |
| --- | --- |

5.1.

GATT (dabar PPO) Urugvajaus raundo susitarime, kuris veikė 1986–1994 m. laikotarpiu, pirmą kartą į tarptautinius prekybos susitarimus buvo įtrauktas ir žemės ūkis. Tai iš esmės pakeitė ES politikos kryptį. Padidėjo importo galimybės bendrai sumažinus tarifus ir nustačius muitų tarifais neapmokestinamo importo kvotas. Naujojo GATT susitarimo laikais pradėta atsisakyti rinkų rėmimo ir imta pereiti prie tiesioginių išmokų ūkininkams, kurios vėliau buvo vis labiau atsiejamos nuo gamybos. Europos pieno kvotų sistemos, įdiegtos tik dvejais metais anksčiau, tai nepalietė, ji buvo keletą kartų pratęsta.

| 5.2. | 2003 m. atliekant BŽŪP laikotarpio vidurio peržiūrą ES valstybės narės susitarė panaikinti kvotų sistemą nuo 2015 m. kovo 31 d. Priėmus šį sprendimą, 2008 m. buvo priimtos „minkšto nusileidimo“ priemonės kvotų sistemos panaikinimui palengvinti. Šis politikos krypties pasikeitimas, nedviprasmiškai atsisakant riboti gamybą ar jos valdymą, vyksta tuo metu, kai sparčiai auga pasaulio rinkos. Todėl protinga leisti Europos pieno gamintojams ir Europos pieno pramonei – kartu ir visai ES ekonomikai – pasinaudoti galimybe tiekti šioms rinkoms ir tokiu būdu kompensuoti jiems kai kuriuos milžiniškus rinkos dalies praradimo nuostolius, patirtus per 30 kvotų stagnacijos metų. |
| --- | --- |

5.2.

2003 m. atliekant BŽŪP laikotarpio vidurio peržiūrą ES valstybės narės susitarė panaikinti kvotų sistemą nuo 2015 m. kovo 31 d. Priėmus šį sprendimą, 2008 m. buvo priimtos „minkšto nusileidimo“ priemonės kvotų sistemos panaikinimui palengvinti. Šis politikos krypties pasikeitimas, nedviprasmiškai atsisakant riboti gamybą ar jos valdymą, vyksta tuo metu, kai sparčiai auga pasaulio rinkos. Todėl protinga leisti Europos pieno gamintojams ir Europos pieno pramonei – kartu ir visai ES ekonomikai – pasinaudoti galimybe tiekti šioms rinkoms ir tokiu būdu kompensuoti jiems kai kuriuos milžiniškus rinkos dalies praradimo nuostolius, patirtus per 30 kvotų stagnacijos metų.

| 5.3. | Tačiau ankstesnę BŽŪP įgyvendinus pasireiškusio naujo kainų svyravimo laikotarpio, sukėlusio didelę pieno gamintojų pajamų krizę 2009 m., vėl imta kalbėti apie gamybos apribojimo naudingumą, ir pastaruosius keletą metų įvairiuose Briuselio sluoksniuose svarstomi įvairūs gamybos valdymu grindžiami pasiūlymai. |
| --- | --- |

5.3.

Tačiau ankstesnę BŽŪP įgyvendinus pasireiškusio naujo kainų svyravimo laikotarpio, sukėlusio didelę pieno gamintojų pajamų krizę 2009 m., vėl imta kalbėti apie gamybos apribojimo naudingumą, ir pastaruosius keletą metų įvairiuose Briuselio sluoksniuose svarstomi įvairūs gamybos valdymu grindžiami pasiūlymai.

| 5.4. | Vienas tokių pasiūlymų yra „Dantino pasiūlymas“, patvirtintas EP 2013 m. vasarą per vykusias derybas dėl 2014–2020 m. BŽŪP. Jame buvo siūloma, kad rinkos sutrikimo atvejais ūkininkai galėtų būti skatinami savanoriškai mažinti gamybą (angl. buy out), o tuos, kurie padidintų gamybą, būtų galima bausti. Šį pasiūlymą Europos pienininkų asociacijos (EDA) užsakymu išnagrinėjo Dr. Michael Keane ir Dr. Declan O’Connor (8). |
| --- | --- |

5.4.

Vienas tokių pasiūlymų yra „Dantino pasiūlymas“, patvirtintas EP 2013 m. vasarą per vykusias derybas dėl 2014–2020 m. BŽŪP. Jame buvo siūloma, kad rinkos sutrikimo atvejais ūkininkai galėtų būti skatinami savanoriškai mažinti gamybą (angl. buy out), o tuos, kurie padidintų gamybą, būtų galima bausti. Šį pasiūlymą Europos pienininkų asociacijos (EDA) užsakymu išnagrinėjo Dr. Michael Keane ir Dr. Declan O’Connor (8).

| 5.5. | Pieno politikos galimybes ateityje („Rinkos pusiausvyra ir konkurencingumas“ ir „Tvari pieno gamyba, įskaitant jos teritorinį aspektą“) Europos Komisijos užsakymu taip pat tyrė „Ernst and Young“ ekspertai (9). |
| --- | --- |

5.5.

Pieno politikos galimybes ateityje („Rinkos pusiausvyra ir konkurencingumas“ ir „Tvari pieno gamyba, įskaitant jos teritorinį aspektą“) Europos Komisijos užsakymu taip pat tyrė „Ernst and Young“ ekspertai (9).

| 5.6. | Abiejuose tyrimuose konstatuojama, kad gamybos valdymas (kvotos) jau neefektyvi priemonė kainoms ir pajamoms išlaikyti ir stabilizuoti. Abiejuose tyrimuose nurodoma, kad siūlomą „išpirkimą“ ar kitas gamybos valdymo priemones būtų sunku įgyvendinti visoje ES, kadangi kainų, galinčių sukelti pajamų krizę, lygis skirtingose šalyse yra labai nevienodas; tai būtų neefektyvu ir dėl to, kad prireiktų daug laiko, kol tokios priemonės įsigaliotų; be to, būtų brangu jas taikyti dėl kompensacijų, kurias tektų mokėti ūkininkams, kad jie savanoriškai sutiktų mažinti gamybos apimtis, dydžio. Be to, dr. M. Keane ir dr. D. O’Connor pabrėžia, kad šios priemonės įgyvendinimas turėtų daugybę numatytų ir nenumatytų neigiamų padarinių normaliam pieno rinkų funkcionavimui, o investavimas ir planavimas ūkio ir perdirbimo lygmenimis būtų beveik neįmanomas. |
| --- | --- |

5.6.

Abiejuose tyrimuose konstatuojama, kad gamybos valdymas (kvotos) jau neefektyvi priemonė kainoms ir pajamoms išlaikyti ir stabilizuoti. Abiejuose tyrimuose nurodoma, kad siūlomą „išpirkimą“ ar kitas gamybos valdymo priemones būtų sunku įgyvendinti visoje ES, kadangi kainų, galinčių sukelti pajamų krizę, lygis skirtingose šalyse yra labai nevienodas; tai būtų neefektyvu ir dėl to, kad prireiktų daug laiko, kol tokios priemonės įsigaliotų; be to, būtų brangu jas taikyti dėl kompensacijų, kurias tektų mokėti ūkininkams, kad jie savanoriškai sutiktų mažinti gamybos apimtis, dydžio. Be to, dr. M. Keane ir dr. D. O’Connor pabrėžia, kad šios priemonės įgyvendinimas turėtų daugybę numatytų ir nenumatytų neigiamų padarinių normaliam pieno rinkų funkcionavimui, o investavimas ir planavimas ūkio ir perdirbimo lygmenimis būtų beveik neįmanomas.

| 5.7. | Tačiau dr. M. Keane ir dr. D. O’Connor labiausiai pabrėžia tai, kad siūloma priemonė galėtų būti efektyvi, jei būtų taikoma uždaroje ekonomikoje, o atviroje ekonomikoje tik tuo atveju, jei tokią politiką kartu įdiegtų visi stambiausi tarptautiniai tiekėjai. Įdiegus šią priemonę, kaip kad siūloma, t. y. vienašališkai, daugiausia laimėtų mūsų tarptautiniai konkurentai, o ES pieno gamintojai prarastų konkurencingumą ir turėtų toliau taikytis su gamybos sprendimų, priimtų mūsų konkurentų JAV ar Naujojoje Zelandijoje, poveikiu jų pieno kainai. |
| --- | --- |

5.7.

Tačiau dr. M. Keane ir dr. D. O’Connor labiausiai pabrėžia tai, kad siūloma priemonė galėtų būti efektyvi, jei būtų taikoma uždaroje ekonomikoje, o atviroje ekonomikoje tik tuo atveju, jei tokią politiką kartu įdiegtų visi stambiausi tarptautiniai tiekėjai. Įdiegus šią priemonę, kaip kad siūloma, t. y. vienašališkai, daugiausia laimėtų mūsų tarptautiniai konkurentai, o ES pieno gamintojai prarastų konkurencingumą ir turėtų toliau taikytis su gamybos sprendimų, priimtų mūsų konkurentų JAV ar Naujojoje Zelandijoje, poveikiu jų pieno kainai.

| 5.8. | Vien tik per pastaruosius 10 metų, kol ES buvo varžoma kvotų, pasaulinė pieno gamyba išaugo įspūdingais 22 %. Per tą patį laikotarpį mūsų konkurentės, ypač daug eksportuojančios Naujoji Zelandija ir JAV, savo gamybą ženkliai padidino, o ES gamyba traukėsi – ir kvotos neapsaugojo ES pieno gamintojų nuo stiprių kainų sukrėtimų 2007–2009 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

5.8.

Vien tik per pastaruosius 10 metų, kol ES buvo varžoma kvotų, pasaulinė pieno gamyba išaugo įspūdingais 22 %. Per tą patį laikotarpį mūsų konkurentės, ypač daug eksportuojančios Naujoji Zelandija ir JAV, savo gamybą ženkliai padidino, o ES gamyba traukėsi – ir kvotos neapsaugojo ES pieno gamintojų nuo stiprių kainų sukrėtimų 2007–2009 m. laikotarpiu.

| 5.9. | Taip pat būtų teisinga pripažinti, kad šių šalių eksporto augimo strategijos, paremtos gerai išreklamuotais investiciniais planais Naujojoje Zelandijoje ir ypač JAV, bus ir toliau įgyvendinamos po 2015 m. Jei ES neįsitrauks į žaidimą, prarasime svarbias pasaulinio eksporto galimybes ir tai ES ūkininkams kainuos pakankamai daug, tačiau bendresne prasme bus prarastos darbo vietos ir ES kaimo ekonomikos pajamos. |
| --- | --- |

5.9.

Taip pat būtų teisinga pripažinti, kad šių šalių eksporto augimo strategijos, paremtos gerai išreklamuotais investiciniais planais Naujojoje Zelandijoje ir ypač JAV, bus ir toliau įgyvendinamos po 2015 m. Jei ES neįsitrauks į žaidimą, prarasime svarbias pasaulinio eksporto galimybes ir tai ES ūkininkams kainuos pakankamai daug, tačiau bendresne prasme bus prarastos darbo vietos ir ES kaimo ekonomikos pajamos.

6.   Rizikos valdymo priemonės ir geresnis „apsauginis tinklas“

| 6.1. | „Ernst and Young“ studijoje taip pat primygtinai rekomenduojama stiprinti „apsauginį tinklą“ rinkos krizių atvejais. Joje akcentuojama paramos pieno gamintojams svarba naujo pajamų svyravimo, kurio priežastis – labai didelis pieno kainų ir gamybos sąnaudų svyravimas, atvejais ir nurodomi tokie rizikos valdymo įrankiai kaip rizikos draudimas, ateities sandorių rinkos ir kt. |
| --- | --- |

6.1.

„Ernst and Young“ studijoje taip pat primygtinai rekomenduojama stiprinti „apsauginį tinklą“ rinkos krizių atvejais. Joje akcentuojama paramos pieno gamintojams svarba naujo pajamų svyravimo, kurio priežastis – labai didelis pieno kainų ir gamybos sąnaudų svyravimas, atvejais ir nurodomi tokie rizikos valdymo įrankiai kaip rizikos draudimas, ateities sandorių rinkos ir kt.

| 6.2. | ES privalo leisti valstybėms narėms numatyti mokestinius sprendimus, kurie padėtų ūkininkams atsidėti gerais metais uždirbtų pajamų, kurios būtų grąžintos į verslą ir apmokestintos tik blogesniais metais, taip pat galėtų būti panaudotos investicijoms į verslo plėtrą tarp šių dviejų laikotarpių. |
| --- | --- |

6.2.

ES privalo leisti valstybėms narėms numatyti mokestinius sprendimus, kurie padėtų ūkininkams atsidėti gerais metais uždirbtų pajamų, kurios būtų grąžintos į verslą ir apmokestintos tik blogesniais metais, taip pat galėtų būti panaudotos investicijoms į verslo plėtrą tarp šių dviejų laikotarpių.

| 6.3. | ES taip pat turi skatinti (galimas dalykas, tuo pat metu reguliuodama) pramonę siūlyti ūkininkams apsidrausti nuo kainų ir pelno maržos rizikos pasirinkimo sandoriais, kurie leistų ūkininkams be sudėtingų ateities sandorių rinkų procedūrų paprasčiausiu įmanomu būdu pasinaudojant pasirinkimo sandoriais tam tikram laikotarpiui nustatyti tam tikros savo pieno procentinės dalies kainas (pelno maržą). JAV ūkininkai jau gali naudotis šios rūšies priemonėmis per pieno kooperatyvus, o keletas pieno supirkėjų („Glanbia“ Airijoje ir „Fonterra“ Naujojoje Zelandijoje) jau įdiegė ūkininkams naudingas fiksuotos kainos (pelno maržos) sistemas. Gyvybiškai svarbu sudaryti geresnes galimybes naudotis tokiomis priemonėmis Europoje. |
| --- | --- |

6.3.

ES taip pat turi skatinti (galimas dalykas, tuo pat metu reguliuodama) pramonę siūlyti ūkininkams apsidrausti nuo kainų ir pelno maržos rizikos pasirinkimo sandoriais, kurie leistų ūkininkams be sudėtingų ateities sandorių rinkų procedūrų paprasčiausiu įmanomu būdu pasinaudojant pasirinkimo sandoriais tam tikram laikotarpiui nustatyti tam tikros savo pieno procentinės dalies kainas (pelno maržą). JAV ūkininkai jau gali naudotis šios rūšies priemonėmis per pieno kooperatyvus, o keletas pieno supirkėjų („Glanbia“ Airijoje ir „Fonterra“ Naujojoje Zelandijoje) jau įdiegė ūkininkams naudingas fiksuotos kainos (pelno maržos) sistemas. Gyvybiškai svarbu sudaryti geresnes galimybes naudotis tokiomis priemonėmis Europoje.

| 6.3.1. | Su „Glanbia Index“ susieta fiksuotos pieno kainos schema sudaro ūkininkams galimybę savanoriškai įšaldyti tam tikros pagaminto pieno dalies fiksuotą kainą trejiems metams. Kaina kiekvienais metais koreguojama atsižvelgiant į tam tikrą gamybos sąnaudų infliaciją, tad ūkininkai taip pat užsitikrina didelę savo pelno maržos dalį. Nuo 2010 m. iš viso buvo įgyvendinamos keturios trejų metų schemos ir visose jose buvo viršytas norinčiųjų dalyvauti skaičius, kadangi jose dalyvaujantys ūkininkai gali būti tikri dėl pajamų iš tam tikros savo pieno dalies. Apskaičiuota, kad 22 % viso „Glanbia“ supirkto pieno yra supirkta pagal šią schemą, ir dauguma ūkininkų, kurie dalyvavo pirmoje schemoje, norėjo dalyvauti ir vėlesnėse schemose. |
| --- | --- |

6.3.1.

Su „Glanbia Index“ susieta fiksuotos pieno kainos schema sudaro ūkininkams galimybę savanoriškai įšaldyti tam tikros pagaminto pieno dalies fiksuotą kainą trejiems metams. Kaina kiekvienais metais koreguojama atsižvelgiant į tam tikrą gamybos sąnaudų infliaciją, tad ūkininkai taip pat užsitikrina didelę savo pelno maržos dalį. Nuo 2010 m. iš viso buvo įgyvendinamos keturios trejų metų schemos ir visose jose buvo viršytas norinčiųjų dalyvauti skaičius, kadangi jose dalyvaujantys ūkininkai gali būti tikri dėl pajamų iš tam tikros savo pieno dalies. Apskaičiuota, kad 22 % viso „Glanbia“ supirkto pieno yra supirkta pagal šią schemą, ir dauguma ūkininkų, kurie dalyvavo pirmoje schemoje, norėjo dalyvauti ir vėlesnėse schemose.

| 6.4. | Ekonominiu požiūriu labai svarbu, kad ES peržiūrėtų „apsauginio tinklo“ nuostatų pagrindą. „Parama“, teikiama pieno intervencinėmis kainomis, kurios nekinta nuo 2008 m. vidurio, sudaro apie 19 ct/l be perdirbimo sąnaudų, o tai jau seniai neturi nieko bendro nei su daug aukštesniu pasaulinių ir ES pieno kainų lygiu, nei su gerokai išaugusiomis pagrindinėmis gamybos sąnaudomis. ES privalo sustiprinti savo apsauginį tinklą padidindama nugriebto pieno miltelių ir sviesto intervencines kainas bent jau tokiu mastu, kokiu išaugo gamybos sąnaudos, ir privalo nuolat stebėti, ar jų apsauginis tinklas atitinka gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

6.4.

Ekonominiu požiūriu labai svarbu, kad ES peržiūrėtų „apsauginio tinklo“ nuostatų pagrindą. „Parama“, teikiama pieno intervencinėmis kainomis, kurios nekinta nuo 2008 m. vidurio, sudaro apie 19 ct/l be perdirbimo sąnaudų, o tai jau seniai neturi nieko bendro nei su daug aukštesniu pasaulinių ir ES pieno kainų lygiu, nei su gerokai išaugusiomis pagrindinėmis gamybos sąnaudomis. ES privalo sustiprinti savo apsauginį tinklą padidindama nugriebto pieno miltelių ir sviesto intervencines kainas bent jau tokiu mastu, kokiu išaugo gamybos sąnaudos, ir privalo nuolat stebėti, ar jų apsauginis tinklas atitinka gamybos sąnaudas.

| 6.5. | Šis sektorius turės išsiaiškinti, ar gali būti sukurta papildoma reagavimo į krizę priemonė, ypač dažnai svyruojant kainoms, kurios kelia grėsmę ūkininkų egzistencijai. |
| --- | --- |

6.5.

Šis sektorius turės išsiaiškinti, ar gali būti sukurta papildoma reagavimo į krizę priemonė, ypač dažnai svyruojant kainoms, kurios kelia grėsmę ūkininkų egzistencijai.

| 6.6. | Ūkininkų nuomone, geriausia pienininkystės verslo teisinė forma yra kooperatyvai. Kooperatyvai pirmenybę teikia akcininkų (ūkininkų) pelnui arba dividendais, arba pieno kainomis. Jų veiklos tikslas – narių gerovė ir jų optimalaus verslo interesas. |
| --- | --- |

6.6.

Ūkininkų nuomone, geriausia pienininkystės verslo teisinė forma yra kooperatyvai. Kooperatyvai pirmenybę teikia akcininkų (ūkininkų) pelnui arba dividendais, arba pieno kainomis. Jų veiklos tikslas – narių gerovė ir jų optimalaus verslo interesas.

| 6.7. | Kooperatyvai turi unikalią galimybę suteikti ūkininkams tokias kainų svyravimo valdymo priemones kaip fiksuotų kainų sutartys ar galimybės „įšaldyti“ tam tikram laikotarpiui pieno kainą arba pelno maržą. |
| --- | --- |

6.7.

Kooperatyvai turi unikalią galimybę suteikti ūkininkams tokias kainų svyravimo valdymo priemones kaip fiksuotų kainų sutartys ar galimybės „įšaldyti“ tam tikram laikotarpiui pieno kainą arba pelno maržą.

| 6.8. | Bet kokia pienininkystės politika ateityje turi deramai atsižvelgti į didžiulę kooperatyvų svarbą ir nesudaryti sunkumų tam, kas ūkininkų požiūriu yra ideali struktūra. |
| --- | --- |

6.8.

Bet kokia pienininkystės politika ateityje turi deramai atsižvelgti į didžiulę kooperatyvų svarbą ir nesudaryti sunkumų tam, kas ūkininkų požiūriu yra ideali struktūra.

| 6.9. | Tai, kad ūkininkai negali susigrąžinti savo sąnaudų iš mažmeninės grandinės, taip pat turi būti sprendžiama. Vartotojai gauna mažai naudos iš drastiško pieno produktų kainų sumažėjimo, tačiau mažmenininkai visuomet siekia užsitikrinti visą įmanomą naudą darydami spaudimą tiekėjams, kai krenta pasaulinės pieno kainos, kaip kad yra dabartiniu metu. Žemesnės didmeninės kainos, kurias išsikovoja mažmenininkai, kartais, jei ne teisiniu, tai moraliniu požiūriu abejotinais būdais, leidžia mažmenininkams pasipelnyti iš likusių grandinės dalyvių ir vartotojų ir taip padidinti savo pelną. Ūkininkai yra pačioje šios grandinės pabaigoje ir neturi jokių galimybių apsaugoti savo pelno maržą, kad išlaikytų savo šeimos pajamas. Spartesnė ES Komisijos intervencija į rinką padėtų greičiau įveikti rinkos krizes ir iki minimumo sumažintų pirmiau minėtą mažmenininkų spaudimą. |
| --- | --- |

6.9.

Tai, kad ūkininkai negali susigrąžinti savo sąnaudų iš mažmeninės grandinės, taip pat turi būti sprendžiama. Vartotojai gauna mažai naudos iš drastiško pieno produktų kainų sumažėjimo, tačiau mažmenininkai visuomet siekia užsitikrinti visą įmanomą naudą darydami spaudimą tiekėjams, kai krenta pasaulinės pieno kainos, kaip kad yra dabartiniu metu. Žemesnės didmeninės kainos, kurias išsikovoja mažmenininkai, kartais, jei ne teisiniu, tai moraliniu požiūriu abejotinais būdais, leidžia mažmenininkams pasipelnyti iš likusių grandinės dalyvių ir vartotojų ir taip padidinti savo pelną. Ūkininkai yra pačioje šios grandinės pabaigoje ir neturi jokių galimybių apsaugoti savo pelno maržą, kad išlaikytų savo šeimos pajamas. Spartesnė ES Komisijos intervencija į rinką padėtų greičiau įveikti rinkos krizes ir iki minimumo sumažintų pirmiau minėtą mažmenininkų spaudimą.

7.   Tvari pieno gamyba mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse

| 7.1. | Pienininkystės ūkių socialinis ir ekonominis bei aplinkosauginis indėlis visuose ES regionuose yra gyvybiškai svarbus. Ilgą laiką vienas BŽŪP tikslų buvo remti šiuos ūkius, kurių dauguma yra smulkūs ir pažeidžiami, ir pripažinti jų veiklą. BŽŪP II ramstis apima didelį skaičių šiuo požiūriu aktualių priemonių, kaip ir naujos nuostatos, dabartiniu metu įtrauktos į BŽŪP (BRO) ir pirmą kartą pasiūlytos pieno sektorių reglamentuojančių dokumentų rinkinyje. |
| --- | --- |

7.1.

Pienininkystės ūkių socialinis ir ekonominis bei aplinkosauginis indėlis visuose ES regionuose yra gyvybiškai svarbus. Ilgą laiką vienas BŽŪP tikslų buvo remti šiuos ūkius, kurių dauguma yra smulkūs ir pažeidžiami, ir pripažinti jų veiklą. BŽŪP II ramstis apima didelį skaičių šiuo požiūriu aktualių priemonių, kaip ir naujos nuostatos, dabartiniu metu įtrauktos į BŽŪP (BRO) ir pirmą kartą pasiūlytos pieno sektorių reglamentuojančių dokumentų rinkinyje.

| 7.1.1. | Tačiau kvotų galiojimo panaikinimas gali paspartinti ES pieno gamybos persikėlimą į šiaurės vakarų vietoves, kur jo gamyba gali būti efektyviausia. Todėl tose Europos vietovėse, kur gamybos sąnaudos yra didesnės (ir kurios yra skurdesnės), gamybos apimtys gali būti sumažintos arba apskritai atsisakyta pienininkystės, ir ekonominis atotrūkis tarp šių regionų dar labiau padidėtų. |
| --- | --- |

7.1.1.

Tačiau kvotų galiojimo panaikinimas gali paspartinti ES pieno gamybos persikėlimą į šiaurės vakarų vietoves, kur jo gamyba gali būti efektyviausia. Todėl tose Europos vietovėse, kur gamybos sąnaudos yra didesnės (ir kurios yra skurdesnės), gamybos apimtys gali būti sumažintos arba apskritai atsisakyta pienininkystės, ir ekonominis atotrūkis tarp šių regionų dar labiau padidėtų.

| 7.1.2. | Didelė dauguma valstybių narių turi labai nedideles karvių bandas: 75 % ūkių bandas sudaro mažiau nei 9 karvės (10). Dauguma šių ūkių, be abejo, gamina pieną savo šeimos reikmėms, ir ekonominis šių ūkių pažeidžiamumas yra akivaizdus, juo labiau, kad daugelis šių ūkių yra kalnų ar dėl kitų priežasčių mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse. |
| --- | --- |

7.1.2.

Didelė dauguma valstybių narių turi labai nedideles karvių bandas: 75 % ūkių bandas sudaro mažiau nei 9 karvės (10). Dauguma šių ūkių, be abejo, gamina pieną savo šeimos reikmėms, ir ekonominis šių ūkių pažeidžiamumas yra akivaizdus, juo labiau, kad daugelis šių ūkių yra kalnų ar dėl kitų priežasčių mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse.

| 7.1.3. | ES Komisija privalo inicijuoti nuoseklų kaimo ir pieno pramonės plėtros projektą kalnų vietovėms, mažiau palankioms pieno gamybai vietovėms ir valstybėms narėms, kuriose pieno gamyba remiasi labai mažomis bandomis. |
| --- | --- |

7.1.3.

ES Komisija privalo inicijuoti nuoseklų kaimo ir pieno pramonės plėtros projektą kalnų vietovėms, mažiau palankioms pieno gamybai vietovėms ir valstybėms narėms, kuriose pieno gamyba remiasi labai mažomis bandomis.

| 7.1.4. | Papildant žinių perdavimą reglamentuojantį dokumentų rinkinį ar galbūt į jį įtraukiant, būtų ypač svarbu šiems ūkiams sudaryti galimybę pasinaudoti konsultacinėmis ir švietimo paslaugomis, kad jie galėtų priimti teisingus verslo sprendimus tiek dėl savo pačių, tiek dėl jų verslo perėmėjų ateities. Jiems galėtų būti patarta, kaip diversifikuoti veiklą, didinti našumą ar plėsti ūkį, jei tai ekonomiškai pagrįsta, o atitinkamais atvejais net patarta pagalvoti apie profesijos keitimą (profesinis perorientavimas). |
| --- | --- |

7.1.4.

Papildant žinių perdavimą reglamentuojantį dokumentų rinkinį ar galbūt į jį įtraukiant, būtų ypač svarbu šiems ūkiams sudaryti galimybę pasinaudoti konsultacinėmis ir švietimo paslaugomis, kad jie galėtų priimti teisingus verslo sprendimus tiek dėl savo pačių, tiek dėl jų verslo perėmėjų ateities. Jiems galėtų būti patarta, kaip diversifikuoti veiklą, didinti našumą ar plėsti ūkį, jei tai ekonomiškai pagrįsta, o atitinkamais atvejais net patarta pagalvoti apie profesijos keitimą (profesinis perorientavimas).

| 7.2. | Regionuose, kuriems iškilusi žemės apleidimo, nepakankamo ganymo ar kita neigiamo poveikio aplinkai grėsmė, išmokos pagal II ramstį galėtų būti tendencingai skiriamos pieno ūkiams, kuriems būtų keliamos tam tikros sąlygos. |
| --- | --- |

7.2.

Regionuose, kuriems iškilusi žemės apleidimo, nepakankamo ganymo ar kita neigiamo poveikio aplinkai grėsmė, išmokos pagal II ramstį galėtų būti tendencingai skiriamos pieno ūkiams, kuriems būtų keliamos tam tikros sąlygos.

| 7.3. | Pažeidžiami pieno ūkiai visuose regionuose privalo būti skatinami dalyvauti gamintojų ir tarpšakinėse organizacijose, kad būtų propaguojama kokybiška produkcija ir didinamas jų svoris bei įtaka tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

7.3.

Pažeidžiami pieno ūkiai visuose regionuose privalo būti skatinami dalyvauti gamintojų ir tarpšakinėse organizacijose, kad būtų propaguojama kokybiška produkcija ir didinamas jų svoris bei įtaka tiekimo grandinėje.

| 7.4. | Išmokos jauniesiems ūkininkams taip pat galėtų būti naudojamos kartų atnaujinimui skatinti, kur bėgimas iš kaimo dėl ribotų pajamų galimybių kelia susirūpinimą. Tokie ūkininkai turėtų būti skatinami investuoti teikiant jiems paskolas palankiomis sąlygomis ar kitomis panašiomis programomis. |
| --- | --- |

7.4.

Išmokos jauniesiems ūkininkams taip pat galėtų būti naudojamos kartų atnaujinimui skatinti, kur bėgimas iš kaimo dėl ribotų pajamų galimybių kelia susirūpinimą. Tokie ūkininkai turėtų būti skatinami investuoti teikiant jiems paskolas palankiomis sąlygomis ar kitomis panašiomis programomis.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  https://www.rabobank.com/en/press/search/2014/dairy_top20.html

1

(2)  http://www.milkprices.nl/

2

(3)  ES Komisijos ataskaitos dėl ES pieno sektoriaus intervencinių priemonių 2008, 2009, 2010 ir 2011 m. (ES MMO).

3

(4)  World Population Prospects: 2012 Revision, JT, 2013 m. birželio mėn.

4

World Population Prospects: 2012 Revision

(5)  Consumer in 2050 – The Rise of the Emerging Market Middle Class – HSBC Global, 2012 m. spalio mėn.

5

Consumer in 2050 – The Rise of the Emerging Market Middle Class – HSBC Global

(6)  http://www.oecd.org/fr/sites/perspectivesagricolesdelocdeetdelafao/produits-laitiers.htm

6

(7)  GIRA Food Consultancy, the International Farm Comparison Network and the French Centre National Interprofessionnel de l’Industrie Laitiere.

7

GIRA Food Consultancy, the International Farm Comparison Network and the French Centre National Interprofessionnel de l’Industrie Laitiere.

(8)  Analysis of the Crisis Dairy Supply Management Proposal in the Report of the Committee on Agriculture and Rural Development (COMAGRI) on CAP Reform 2012/2013(final version) – autoriai dr. Michael Keane, 2013 m. rugsėjo mėn., Korkas, Airija, ir dr. Declan O’Connor, Korko technologijų institutas, Airija.

8

Analysis of the Crisis Dairy Supply Management Proposal in the Report of the Committee on Agriculture and Rural Development (COMAGRI) on CAP Reform 2012/2013(final version)

(9)  AGRI-2012-C4-04 – Analysis on future developments in the milk sector Prepared for the European Commission – DG Agriculture and Rural Development Final report 19 September 2013, Ernst and Young.

9

Analysis on future developments in the milk sector Prepared for the European Commission – DG Agriculture and Rural Development Final report 19 September 2013, Ernst and Young.

(10)  Šaltinis: Eurostatas, 2011 m. sausio 1 d.

10

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/31

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Padidėjusio elektromagnetinio jautrumo

(nuomonė savo iniciatyva)

(2015/C 242/05)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Padidėjusio elektromagnetinio jautrumo

(nuomonė savo iniciatyva).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2015 m. sausio 7 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2015 m. sausio 21–22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas atmetė Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyriaus parengtą nuomonės projektą ir jo tekstą pakeitė šia kontranuomone, kuri buvo priimta 138 nariams balsavus už, 110 – prieš ir 19 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK susirūpinęs atkreipia dėmesį į padidėjusio elektromagnetinio jautrumo paplitimą. Jis su pasitenkinimu pažymi, kad vykdomi didelės apimties moksliniai tyrimai siekiant sužinoti daugiau apie šią problemą ir jos priežastis. Komitetas taip pat nurodo, kad pastaraisiais metais Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinis komitetas (SCENIHR) išsamiai nagrinėja šį klausimą ir netrukus, po aktyvių viešųjų konsultacijų, užbaigs naujausią savo nuomonę (SCENIHR preliminari nuomonė dėl galimo elektromagnetinių laukų poveikio sveikatai, 2013 m. lapkričio 29 d., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf). |
| --- | --- |

1.1.

EESRK susirūpinęs atkreipia dėmesį į padidėjusio elektromagnetinio jautrumo paplitimą. Jis su pasitenkinimu pažymi, kad vykdomi didelės apimties moksliniai tyrimai siekiant sužinoti daugiau apie šią problemą ir jos priežastis. Komitetas taip pat nurodo, kad pastaraisiais metais Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinis komitetas (SCENIHR) išsamiai nagrinėja šį klausimą ir netrukus, po aktyvių viešųjų konsultacijų, užbaigs naujausią savo nuomonę (SCENIHR preliminari nuomonė dėl galimo elektromagnetinių laukų poveikio sveikatai, 2013 m. lapkričio 29 d., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf).

| 1.2. | EESRK mano, kad pagrindinės SCENIHR pateiktos išvados nedaug skirsis nuo preliminarios 2013 m. nuomonės, kurioje konstatuojama, kad apskritai yra įrodymų, kad radijo dažnio laukai nesukelia simptomų žmonėms ir nedaro poveikio jų kognityvinėms funkcijoms. Ankstesnėje savo nuomonėje mokslinis komitetas padarė išvadą, kad mažesnio nei nustatytos ribos radijo dažnio laukai neturi neigiamo poveikio žmonių ir (arba) gyvūnų reprodukcijai ir vystymuisi. Naujesnių su žmonėmis ir su gyvūnais susijusių duomenų įtraukimas šio vertinimo nekeičia. (Preliminari nuomonė dėl galimo elektromagnetinių laukų poveikio sveikatai, SCENIHR, 2013 m. lapkričio 29 d., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf). |
| --- | --- |

1.2.

EESRK mano, kad pagrindinės SCENIHR pateiktos išvados nedaug skirsis nuo preliminarios 2013 m. nuomonės, kurioje konstatuojama, kad apskritai yra įrodymų, kad radijo dažnio laukai nesukelia simptomų žmonėms ir nedaro poveikio jų kognityvinėms funkcijoms. Ankstesnėje savo nuomonėje mokslinis komitetas padarė išvadą, kad mažesnio nei nustatytos ribos radijo dažnio laukai neturi neigiamo poveikio žmonių ir (arba) gyvūnų reprodukcijai ir vystymuisi. Naujesnių su žmonėmis ir su gyvūnais susijusių duomenų įtraukimas šio vertinimo nekeičia. (Preliminari nuomonė dėl galimo elektromagnetinių laukų poveikio sveikatai, SCENIHR, 2013 m. lapkričio 29 d., http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_041.pdf).

| 1.3. | SCENIHR preliminarioje nuomonėje taip pat nurodyta, kad nauji įrodymai, palyginti su ankstesne jo 2009 m. nuomone, dar svariau pagrindžia išvadą, kad radijo dažnio spinduliuotė nėra šių simptomų priežastis. Nurodoma, jog neretai simptomams sukelti pakanka asmens manymo, kad jį veikia radijo dažnio spinduliuotė (nors jos nėra). |
| --- | --- |

1.3.

SCENIHR preliminarioje nuomonėje taip pat nurodyta, kad nauji įrodymai, palyginti su ankstesne jo 2009 m. nuomone, dar svariau pagrindžia išvadą, kad radijo dažnio spinduliuotė nėra šių simptomų priežastis. Nurodoma, jog neretai simptomams sukelti pakanka asmens manymo, kad jį veikia radijo dažnio spinduliuotė (nors jos nėra).

| 1.4. | Tačiau siekiant išsklaidyti išliekantį visuomenės susirūpinimą ir atsižvelgiant į atsargumo principą, EESRK ragina Komisiją tęsti darbą šioje srityje, ypač turint galvoje tai, kad reikalingi tolesni moksliniai tyrimai siekiant sukaupti žinių dėl bet kokio galimo poveikio sveikatai tuo atveju, kai žmogus elektromagnetinių laukų poveikį patiria ilgą laiką, pavyzdžiui, daugiau nei 20 metų naudodamasis mobiliuoju telefonu. |
| --- | --- |

1.4.

Tačiau siekiant išsklaidyti išliekantį visuomenės susirūpinimą ir atsižvelgiant į atsargumo principą, EESRK ragina Komisiją tęsti darbą šioje srityje, ypač turint galvoje tai, kad reikalingi tolesni moksliniai tyrimai siekiant sukaupti žinių dėl bet kokio galimo poveikio sveikatai tuo atveju, kai žmogus elektromagnetinių laukų poveikį patiria ilgą laiką, pavyzdžiui, daugiau nei 20 metų naudodamasis mobiliuoju telefonu.

| 1.5. | Negalima pamiršti ir visuomenės suvokimo problemos. Kai kurie žmonės didėjantį elektromagnetinių laukų paplitimą laiko grėsme – darbo vietoje, namuose ir viešosiose erdvėse. Panašioms žmonių grupėms tokį patį nerimą kelia daugkartinis cheminių medžiagų poveikis, paplitusi alergija maisto produktams arba aplinkoje esančios mikrodalelės, skaidulos ar bakterijos. Tokiems žmonėms reikalinga pagalba įveikiant ne tik jų patiriamus realius ligos simptomus, bet ir nerimą, kurį jiems kelia moderni visuomenė. |
| --- | --- |

1.5.

Negalima pamiršti ir visuomenės suvokimo problemos. Kai kurie žmonės didėjantį elektromagnetinių laukų paplitimą laiko grėsme – darbo vietoje, namuose ir viešosiose erdvėse. Panašioms žmonių grupėms tokį patį nerimą kelia daugkartinis cheminių medžiagų poveikis, paplitusi alergija maisto produktams arba aplinkoje esančios mikrodalelės, skaidulos ar bakterijos. Tokiems žmonėms reikalinga pagalba įveikiant ne tik jų patiriamus realius ligos simptomus, bet ir nerimą, kurį jiems kelia moderni visuomenė.

| 1.6. | Komitetas nurodo, kad nuo padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromo kenčiantiems asmenims atsiranda tikri simptomai. Reikia imtis priemonių siekiant pagerinti jų sveikatos būklę, daugiausia dėmesio skiriant nedarbingumo sumažinimui, kaip nurodyta Biomedicinos ir molekulinės biologijos mokslų veiksmų plane BM0704 (BMBS Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje (COST) veiksmų planas BM0704 „Besiformuojančios technologijos elektromagnetinių laukų srityje ir rizikos sveikatai valdymas“). |
| --- | --- |

1.6.

Komitetas nurodo, kad nuo padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromo kenčiantiems asmenims atsiranda tikri simptomai. Reikia imtis priemonių siekiant pagerinti jų sveikatos būklę, daugiausia dėmesio skiriant nedarbingumo sumažinimui, kaip nurodyta Biomedicinos ir molekulinės biologijos mokslų veiksmų plane BM0704 (BMBS Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje (COST) veiksmų planas BM0704 „Besiformuojančios technologijos elektromagnetinių laukų srityje ir rizikos sveikatai valdymas“).

2.   Įžanga

| 2.1. | Šios nuomonės tikslas – išnagrinėti pilietinės visuomenės grupių pareikštus nuogąstavimus dėl pramonės ir namų prietaisams ir paslaugoms naudojamų radijo dažnius skleidžiančių įrenginių, kuriems reikalingas bevielis ryšys, naudojimo ir poveikio. Ši problema svarbi žmonėms, kenčiantiems nuo įvairių nekonkrečių sveikatos problemų, todėl siekiant apibrėžti galimą jų priežastį pradėtas taikyti terminas „padidėjęs elektromagnetinis jautrumas“ (EHS). |
| --- | --- |

2.1.

Šios nuomonės tikslas – išnagrinėti pilietinės visuomenės grupių pareikštus nuogąstavimus dėl pramonės ir namų prietaisams ir paslaugoms naudojamų radijo dažnius skleidžiančių įrenginių, kuriems reikalingas bevielis ryšys, naudojimo ir poveikio. Ši problema svarbi žmonėms, kenčiantiems nuo įvairių nekonkrečių sveikatos problemų, todėl siekiant apibrėžti galimą jų priežastį pradėtas taikyti terminas „padidėjęs elektromagnetinis jautrumas“ (EHS).

3.   Padidėjęs elektromagnetinis jautrumas kaip simptominė sindromo diagnostika

| 3.1. | Deja – šių žmonių požiūriu – medicinos ir mokslo pasaulyje vyrauja nuomonė, jog nėra įtikinančių įrodymų, kad įvairius padidėjusio elektromagnetinio jautrumo simptomus sukelia elektromagnetiniai laukai arba radijo dažnis. Šiuo klausimu Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) nurodo, jog visi iki šiol atlikti tyrimai atskleidė, kad radijo dažnio laukai, kurie yra mažesnio stiprumo nei ICNIRP (1998 m.) elektromagnetinių laukų gairėse, taikomose visai dažnių juostai nuo 0 iki 300 GHz, rekomenduotos ribos, neturi jokio žinomo neigiamo poveikio sveikatai (PSO, http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Nepaisant to, aktyvistų grupės įvairiose šalyse toliau reikalauja skirti daugiau dėmesio įžvelgiamai problemai ir imtis daugiau prevencinių ir taisomųjų priemonių, susijusių su elektromagnetinių laukų intensyvumu ir jų šaltinių paplitimu. Šios grupės valdžios institucijų veiksmų trūkumą geriausiu atveju vertina kaip nerūpestingumą, o blogiausiu – kaip plataus masto suokalbį, kuriam įtaką daro Vyriausybės, komerciniai ar užsienio interesai, nes jie nenori imtis didelės apimties koregavimo priemonių, jeigu prireiktų sumažinti arba panaikinti belaidžių (ar kitų elektra varomų) įrenginių naudojimą. |
| --- | --- |

3.1.

Deja – šių žmonių požiūriu – medicinos ir mokslo pasaulyje vyrauja nuomonė, jog nėra įtikinančių įrodymų, kad įvairius padidėjusio elektromagnetinio jautrumo simptomus sukelia elektromagnetiniai laukai arba radijo dažnis. Šiuo klausimu Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) nurodo, jog visi iki šiol atlikti tyrimai atskleidė, kad radijo dažnio laukai, kurie yra mažesnio stiprumo nei ICNIRP (1998 m.) elektromagnetinių laukų gairėse, taikomose visai dažnių juostai nuo 0 iki 300 GHz, rekomenduotos ribos, neturi jokio žinomo neigiamo poveikio sveikatai (PSO, http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Nepaisant to, aktyvistų grupės įvairiose šalyse toliau reikalauja skirti daugiau dėmesio įžvelgiamai problemai ir imtis daugiau prevencinių ir taisomųjų priemonių, susijusių su elektromagnetinių laukų intensyvumu ir jų šaltinių paplitimu. Šios grupės valdžios institucijų veiksmų trūkumą geriausiu atveju vertina kaip nerūpestingumą, o blogiausiu – kaip plataus masto suokalbį, kuriam įtaką daro Vyriausybės, komerciniai ar užsienio interesai, nes jie nenori imtis didelės apimties koregavimo priemonių, jeigu prireiktų sumažinti arba panaikinti belaidžių (ar kitų elektra varomų) įrenginių naudojimą.

| 3.2. | Ir iki 1999 m. Tarybos rekomendacijos dėl elektromagnetinių laukų poveikio plačiajai visuomenei ribojimo (0 Hz–300 GHz) paskelbimo, ir po jo (Tarybos rekomendacija 1999/519/EB) ES aktyviai ieškojo būdų šiam klausimui spręsti ir rėmėsi geriausiomis mokslinėmis ir medicininėmis rekomendacijomis, kurias pateikė darbo grupės ir Europos Komisijos Atsirandančios ir naujai nustatytos rizikos sveikatai mokslinis komitetas (SCENIHR). Buvo nuolat atliekamos analizės, rengiami pozicijos dokumentai ir nuomonės, kurios atspindi tai, kad valdžios institucijos, medicinos, mokslinių tyrėjų ir mokslininkų visuomenė šį klausimą vertina rimtai. |
| --- | --- |

3.2.

Ir iki 1999 m. Tarybos rekomendacijos dėl elektromagnetinių laukų poveikio plačiajai visuomenei ribojimo (0 Hz–300 GHz) paskelbimo, ir po jo (Tarybos rekomendacija 1999/519/EB) ES aktyviai ieškojo būdų šiam klausimui spręsti ir rėmėsi geriausiomis mokslinėmis ir medicininėmis rekomendacijomis, kurias pateikė darbo grupės ir Europos Komisijos Atsirandančios ir naujai nustatytos rizikos sveikatai mokslinis komitetas (SCENIHR). Buvo nuolat atliekamos analizės, rengiami pozicijos dokumentai ir nuomonės, kurios atspindi tai, kad valdžios institucijos, medicinos, mokslinių tyrėjų ir mokslininkų visuomenė šį klausimą vertina rimtai.

| 3.3. | Ši problema kyla ne tik Europoje. 2014 m. lapkričio mėnesį Europos Komisija surengė 18-ąją metinę GLORE konferenciją (Conference on global coordination of Research and Health Policy on RF Electromagnetic Fields), kurioje buvo apžvelgti plataus masto pasauliniai moksliniai tyrimai šioje srityje. Iki šiol turimos mokslinės nuomonės nepateikia moksliškai pagrįstų įrodymų, pagrindžiančių Tarybos rekomendacijoje 1999/519/EB nustatytų poveikio ribų (pagrindinių apribojimų ir kontrolinių lygių) persvarstymą. Tačiau Komisija pripažįsta, kad nepakanka duomenų įvertinti tam tikrą riziką, ypač susijusią su ilgalaikiu elektromagnetinių laukų poveikiu ir nedidelio stiprumo poveikiu, todėl reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų. |
| --- | --- |

3.3.

Ši problema kyla ne tik Europoje. 2014 m. lapkričio mėnesį Europos Komisija surengė 18-ąją metinę GLORE konferenciją (Conference on global coordination of Research and Health Policy on RF Electromagnetic Fields), kurioje buvo apžvelgti plataus masto pasauliniai moksliniai tyrimai šioje srityje. Iki šiol turimos mokslinės nuomonės nepateikia moksliškai pagrįstų įrodymų, pagrindžiančių Tarybos rekomendacijoje 1999/519/EB nustatytų poveikio ribų (pagrindinių apribojimų ir kontrolinių lygių) persvarstymą. Tačiau Komisija pripažįsta, kad nepakanka duomenų įvertinti tam tikrą riziką, ypač susijusią su ilgalaikiu elektromagnetinių laukų poveikiu ir nedidelio stiprumo poveikiu, todėl reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų.

| 3.4. | Nuo padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromo kenčiantys žmonės nepaliauja tvirtinti, kad tiek valstybių narių, tiek ES taikomos priemonės yra nepakankamos. Tačiau dauguma viešųjų sveikatos priežiūros institucijų su tuo nesutinka (pvz., JK nacionalinė sveikatos priežiūros tarnyba – žr. http://www.nhs.uk/Conditions/Mobile-phone-safety/Pages/QA.aspx#biological-reasons). Didžioji dalis iki šiol atliktų nepriklausomų bandymų parodė, kad asmenys, kurie skelbiasi kenčiantys nuo padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromo, negali atskirti tikro ir netikro (t. y. nulinio) elektromagnetinių laukų poveikio. „Dvigubai koduoti“ eksperimentai atskleidė, kad žmonės, kurie teigia kenčiantys nuo šio sindromo, negali elektromagnetinių laukų aptikti ir yra linkę skųstis sveikatos sutrikimais, nepaisant to, ar bandymų metu juos veikė ar neveikė tikri elektromagnetiniai laukai (British Medical Journal
  332 (7546): 886–889). |
| --- | --- |

3.4.

Nuo padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromo kenčiantys žmonės nepaliauja tvirtinti, kad tiek valstybių narių, tiek ES taikomos priemonės yra nepakankamos. Tačiau dauguma viešųjų sveikatos priežiūros institucijų su tuo nesutinka (pvz., JK nacionalinė sveikatos priežiūros tarnyba – žr. http://www.nhs.uk/Conditions/Mobile-phone-safety/Pages/QA.aspx#biological-reasons). Didžioji dalis iki šiol atliktų nepriklausomų bandymų parodė, kad asmenys, kurie skelbiasi kenčiantys nuo padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromo, negali atskirti tikro ir netikro (t. y. nulinio) elektromagnetinių laukų poveikio. „Dvigubai koduoti“ eksperimentai atskleidė, kad žmonės, kurie teigia kenčiantys nuo šio sindromo, negali elektromagnetinių laukų aptikti ir yra linkę skųstis sveikatos sutrikimais, nepaisant to, ar bandymų metu juos veikė ar neveikė tikri elektromagnetiniai laukai (British Medical Journal
  332 (7546): 886–889).

| 3.5. | Tačiau tai nepaneigia padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromui priskiriamų simptomų tikrumo; akivaizdu, kad daugelis žmonių patys sau diagnozuoja keletą nesusijusių sveikatos problemų, kurias jie sieja su elektromagnetiniais laukais. Įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi gyventojų, kurie teigia turintys šią diagnozę, santykinė dalis. Pasaulio sveikatos organizacija nurodo, kad padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromas neturi aiškių diagnostinių kriterijų ir nėra mokslinių įrodymų, kurie susietų šio sindromo simptomus su elektromagnetinių laukų poveikiu. Be to, šis sindromas nėra medicininė diagnozė ir nėra aišku, ar jis yra bent vienos sveikatos problemos apraiška (PSO, Electromagnetic fields and public health http://www.who.int/peh-emf/publications/facts/fs296/en/). |
| --- | --- |

3.5.

Tačiau tai nepaneigia padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromui priskiriamų simptomų tikrumo; akivaizdu, kad daugelis žmonių patys sau diagnozuoja keletą nesusijusių sveikatos problemų, kurias jie sieja su elektromagnetiniais laukais. Įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi gyventojų, kurie teigia turintys šią diagnozę, santykinė dalis. Pasaulio sveikatos organizacija nurodo, kad padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromas neturi aiškių diagnostinių kriterijų ir nėra mokslinių įrodymų, kurie susietų šio sindromo simptomus su elektromagnetinių laukų poveikiu. Be to, šis sindromas nėra medicininė diagnozė ir nėra aišku, ar jis yra bent vienos sveikatos problemos apraiška (PSO, Electromagnetic fields and public health http://www.who.int/peh-emf/publications/facts/fs296/en/).

| 3.6. | Kita vertus, terminis elektromagnetinių laukų poveikis žmogaus kūnui buvo įrodytas daugiau nei prieš 100 metų ir, kaip jau nurodyta, yra parengtos ir nuolat atnaujinamos ES Tarybos rekomendacijos dėl elektromagnetinių laukų ir tarptautinių spinduliuotės saugos standartų. ES lygiu patvirtintos toliau nurodytos su elektromagnetiniais laukais susijusios teisinės priemonės:






  — | 1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų poveikio žmonėms apribojimo (1), skirta papildyti nacionalinei visuomenės sveikatos gerinimo politikai. Jos tikslas yra sukurti sistemą, kaip apriboti elektromagnetinių laukų poveikį plačiajai visuomenei, remiantis patikimiausiais moksliniais įrodymais, ir sukurti pagrindą padėčiai stebėti, |
| --- | --- | --- |

3.6.

Kita vertus, terminis elektromagnetinių laukų poveikis žmogaus kūnui buvo įrodytas daugiau nei prieš 100 metų ir, kaip jau nurodyta, yra parengtos ir nuolat atnaujinamos ES Tarybos rekomendacijos dėl elektromagnetinių laukų ir tarptautinių spinduliuotės saugos standartų. ES lygiu patvirtintos toliau nurodytos su elektromagnetiniais laukais susijusios teisinės priemonės:

—

1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų poveikio žmonėms apribojimo (1), skirta papildyti nacionalinei visuomenės sveikatos gerinimo politikai. Jos tikslas yra sukurti sistemą, kaip apriboti elektromagnetinių laukų poveikį plačiajai visuomenei, remiantis patikimiausiais moksliniais įrodymais, ir sukurti pagrindą padėčiai stebėti,

| — | Direktyva 1999/5/EB (2), |
| --- | --- |

—

Direktyva 1999/5/EB (2),

| — | Direktyva 2013/35/ES (3), |
| --- | --- |

—

Direktyva 2013/35/ES (3),

| — | Direktyva 2006/95/EB, kuria siekiama, kad žmonės, ypač darbuotojai, nesusidurtų su didesniu elektromagnetinių bangų keliamo pavojaus lygiu, negu nustatyta 1999 m. rekomendacijoje (4), |
| --- | --- |

—

Direktyva 2006/95/EB, kuria siekiama, kad žmonės, ypač darbuotojai, nesusidurtų su didesniu elektromagnetinių bangų keliamo pavojaus lygiu, negu nustatyta 1999 m. rekomendacijoje (4),

| — | Sprendimas Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (5). |
| --- | --- |

—

Sprendimas Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (5).

| 3.7. | Kalbant apie mokslinius tyrimus, EESRK nurodo, kad nuo 2000 m. Europos Komisija ne tik aktyviai dalyvavo sprendžiant šį klausimą, bet ir elektromagnetinių laukų bei mobiliųjų telefonų poveikio moksliniams tyrimams skyrė 37 mln. eurų. |
| --- | --- |

3.7.

Kalbant apie mokslinius tyrimus, EESRK nurodo, kad nuo 2000 m. Europos Komisija ne tik aktyviai dalyvavo sprendžiant šį klausimą, bet ir elektromagnetinių laukų bei mobiliųjų telefonų poveikio moksliniams tyrimams skyrė 37 mln. eurų.

| 3.8. | EESRK savo susirūpinimą šiais klausimais ir pritarimą tam, kad būtų sumažintas nejonizuojančios spinduliuotės poveikis, yra išreiškęs nuomonėse dėl šių taisyklių, kai jos buvo rengiamos. Tačiau asmenys, kenčiantys nuo padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromo, dažniausiai kaltina elektromagnetinius laukus, kurių stiprumas yra daug mažesnis nei leidžiamo lygmens. |
| --- | --- |

3.8.

EESRK savo susirūpinimą šiais klausimais ir pritarimą tam, kad būtų sumažintas nejonizuojančios spinduliuotės poveikis, yra išreiškęs nuomonėse dėl šių taisyklių, kai jos buvo rengiamos. Tačiau asmenys, kenčiantys nuo padidėjusio elektromagnetinio jautrumo sindromo, dažniausiai kaltina elektromagnetinius laukus, kurių stiprumas yra daug mažesnis nei leidžiamo lygmens.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL L 199, 1999 7 30, p. 59.

1

(2)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/5/EB (OL L 91, 1999 4 7, p. 10).

2

(3)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/40/EB (OL L 179, 2013 6 29, p. 1).

3

(4)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/95/EB (OL L 374, 2006 12 27, p. 10).

4

(5)  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 243/2012/ES (OL L 81, 2012 3 21, p. 7).

5

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/34

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Turkijos pilietinės visuomenės organizacijų padėties ir veiklos sąlygų

(2015/C 242/06)

| Pranešėjas: | Arno METZLER |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Arno METZLER

2014 m. vasario 26 ir 27 d. plenarinėje sesijoje Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, remdamasis savo darbo tvarkos taisyklių 29 taisyklės 2 punktu, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Turkijos pilietinės visuomenės organizacijų padėties ir veiklos sąlygų.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. gruodžio 17 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 205 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK ragina Turkijos Vyriausybę ir administraciją pripažinti pilietinės visuomenės organizacijas svarbiu visuomenės elementu ir vienu pagrindinių veikėjų Turkijos derinimosi prie ES vertybių ir acquis procese. Turi būti siekiama sukurti visuomenę, kurioje visoms socialinėms grupėms tektų svarbus vaidmuo. Turkija turėtų dėti bendras pastangas sukurti institucinę ir teisės aktų sistemą pliuralistinei ir dalyvavimu grindžiamai abipusio pripažinimo ir keitimosi geriausia patirtimi kultūrai. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK ragina Turkijos Vyriausybę ir administraciją pripažinti pilietinės visuomenės organizacijas svarbiu visuomenės elementu ir vienu pagrindinių veikėjų Turkijos derinimosi prie ES vertybių ir acquis procese. Turi būti siekiama sukurti visuomenę, kurioje visoms socialinėms grupėms tektų svarbus vaidmuo. Turkija turėtų dėti bendras pastangas sukurti institucinę ir teisės aktų sistemą pliuralistinei ir dalyvavimu grindžiamai abipusio pripažinimo ir keitimosi geriausia patirtimi kultūrai.

| 1.2. | Visose srityse būtina užtikrinti pagrindinę pilietinės visuomenės organizacijų veikimo prielaidą – valdžių padalijimą pagal teisinės valstybės principus. Neproporcingas valstybės kišimasis, kaip yra, pavyzdžiui, specialių auditų atveju, nepagrįstai trukdantis jų veiklai, su šiuo principu yra nesuderinamas. Todėl būtina užtikrinti ir jų galimybes pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis. Reikia ryžtingai spręsti korupcijos problemą. |
| --- | --- |

1.2.

Visose srityse būtina užtikrinti pagrindinę pilietinės visuomenės organizacijų veikimo prielaidą – valdžių padalijimą pagal teisinės valstybės principus. Neproporcingas valstybės kišimasis, kaip yra, pavyzdžiui, specialių auditų atveju, nepagrįstai trukdantis jų veiklai, su šiuo principu yra nesuderinamas. Todėl būtina užtikrinti ir jų galimybes pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis. Reikia ryžtingai spręsti korupcijos problemą.

| 1.3. | ES ir Turkijos dialogo metu ypatingą dėmesį reikėtų skirti veiksmingam pagrindinių teisių ir laisvių įgyvendinimui, įskaitant:






  — | saviraiškos laisvę, nesibaiminant individualios diskriminacijos arba bausmės, |
| --- | --- | --- |

1.3.

ES ir Turkijos dialogo metu ypatingą dėmesį reikėtų skirti veiksmingam pagrindinių teisių ir laisvių įgyvendinimui, įskaitant:

—

saviraiškos laisvę, nesibaiminant individualios diskriminacijos arba bausmės,

| — | žiniasklaidos laisvę, skatinančią įvairovę, |
| --- | --- |

—

žiniasklaidos laisvę, skatinančią įvairovę,

| — | asociacijų ir susirinkimų laisvę, visų pirma įskaitant konfliktiškus debatus ir renginius, |
| --- | --- |

—

asociacijų ir susirinkimų laisvę, visų pirma įskaitant konfliktiškus debatus ir renginius,

| — | moterų teises, |
| --- | --- |

—

moterų teises,

| — | profesinių sąjungų teises, |
| --- | --- |

—

profesinių sąjungų teises,

| — | mažumų teises, įskaitant religines, kultūrines ir seksualines mažumas, |
| --- | --- |

—

mažumų teises, įskaitant religines, kultūrines ir seksualines mažumas,

| — | vartotojų teises. |
| --- | --- |

—

vartotojų teises.

| 1.4. | Įstatymų leidžiamosios, teismų ir įstatymų vykdomosios valdžių atskyrimas, ypač – aiškus Vyriausybės veiksmų ir administracinių veiksmų – kurie turi būti grindžiami teisės aktais – skirtumas ir jų atskiriamumas yra pagrindinė pilietinės visuomenės organizacijų veikimo sąlyga. Ypač nepriklausomos teisminės institucijos yra esminė bet kokios teisinės valstybės prielaida. |
| --- | --- |

1.4.

Įstatymų leidžiamosios, teismų ir įstatymų vykdomosios valdžių atskyrimas, ypač – aiškus Vyriausybės veiksmų ir administracinių veiksmų – kurie turi būti grindžiami teisės aktais – skirtumas ir jų atskiriamumas yra pagrindinė pilietinės visuomenės organizacijų veikimo sąlyga. Ypač nepriklausomos teisminės institucijos yra esminė bet kokios teisinės valstybės prielaida.

| 1.5. | EESRK ragina ES Tarybą dėti pastangas, kad būtų atidarytas derybų dėl Turkijos narystės ES 23 skyrius („Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės“) ir 24 skyrius („Teisingumas, laisvė, saugumas“) ir toliau vyktų pasirengimo stojimui procesas Turkijoje. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK ragina ES Tarybą dėti pastangas, kad būtų atidarytas derybų dėl Turkijos narystės ES 23 skyrius („Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės“) ir 24 skyrius („Teisingumas, laisvė, saugumas“) ir toliau vyktų pasirengimo stojimui procesas Turkijoje.

| 1.6. | Kartu būtina užtikrinti vertikalaus valdžių atskyrimo – t. y. vietos valdžios institucijų – principą. |
| --- | --- |

1.6.

Kartu būtina užtikrinti vertikalaus valdžių atskyrimo – t. y. vietos valdžios institucijų – principą.

| 1.7. | Turkijos pilietinės visuomenės valdžios institucijoms būtų naudinga, jeigu jos galėtų pasinaudoti informacija apie Vyriausybės (sprendimų priėmimo) procesus. Šiuo tikslu reikėtų laikantis skaidrių taisyklių reguliariai rengti klausymus ir konsultacijas, kad žinios, įgytos iš pilietinių organizacijų veiklos, ir jų atstovaujamų socialinių grupių interesai atsispindėtų politiniuose ir administraciniuose sprendimuose. Turkijos Vyriausybė ir administracija raginamos įtraukti pilietinę visuomenę į oficialų diskusijų procesą (Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba) ir įtvirtinti tai konstitucijoje vykdant konstitucinę reformą. |
| --- | --- |

1.7.

Turkijos pilietinės visuomenės valdžios institucijoms būtų naudinga, jeigu jos galėtų pasinaudoti informacija apie Vyriausybės (sprendimų priėmimo) procesus. Šiuo tikslu reikėtų laikantis skaidrių taisyklių reguliariai rengti klausymus ir konsultacijas, kad žinios, įgytos iš pilietinių organizacijų veiklos, ir jų atstovaujamų socialinių grupių interesai atsispindėtų politiniuose ir administraciniuose sprendimuose. Turkijos Vyriausybė ir administracija raginamos įtraukti pilietinę visuomenę į oficialų diskusijų procesą (Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba) ir įtvirtinti tai konstitucijoje vykdant konstitucinę reformą.

| 1.8. | EESRK nuomone, kai kurioms gyventojų grupėms, konkrečiai – laisvųjų profesijų atstovams – tenka ypatingas vaidmuo kuriant laisvą visuomenę teisinėje valstybėje. Teisę kreiptis į teismus arba pasinaudoti medicinine priežiūra gali užtikrinti tik nepriklausomi kvalifikuoti profesionalai, kuriais gali pasitikėti piliečiai, remdamiesi santykiais, apsaugotais nuo išorės kišimosi ir prievartos. Tokių su pasitikėjimu susijusių paslaugų, pavyzdžiui, advokatų, gydytojų, mokesčių konsultantų ir kt. teikimui būtinas visapusiškas profesinės paslapties išsaugojimas. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK nuomone, kai kurioms gyventojų grupėms, konkrečiai – laisvųjų profesijų atstovams – tenka ypatingas vaidmuo kuriant laisvą visuomenę teisinėje valstybėje. Teisę kreiptis į teismus arba pasinaudoti medicinine priežiūra gali užtikrinti tik nepriklausomi kvalifikuoti profesionalai, kuriais gali pasitikėti piliečiai, remdamiesi santykiais, apsaugotais nuo išorės kišimosi ir prievartos. Tokių su pasitikėjimu susijusių paslaugų, pavyzdžiui, advokatų, gydytojų, mokesčių konsultantų ir kt. teikimui būtinas visapusiškas profesinės paslapties išsaugojimas.

| 1.9. | Todėl šioms profesijoms būtinas veiksmingas savireguliavimas, kurį vykdytų, pavyzdžiui, profesinės organizacijos, kurios užtikrintų, kad jų atstovai be politinio įsikišimo gali vykdyti ypatingus savo įsipareigojimus visuomenei ir individams. EESRK tiriamosios misijos metu buvo nustatyti šio principo nesilaikymo atvejai. |
| --- | --- |

1.9.

Todėl šioms profesijoms būtinas veiksmingas savireguliavimas, kurį vykdytų, pavyzdžiui, profesinės organizacijos, kurios užtikrintų, kad jų atstovai be politinio įsikišimo gali vykdyti ypatingus savo įsipareigojimus visuomenei ir individams. EESRK tiriamosios misijos metu buvo nustatyti šio principo nesilaikymo atvejai.

| 1.10. | Turkijoje reikėtų sukurti socialinį dialogą nacionaliniu, sektorių ir įmonių lygmeniu siekiant, kad darbuotojai ir darbdaviai taptų lygiaverčiais partneriais. Reikėtų siekti ir gerinti darbo sąlygas bei darbuotojų sveikatą ir saugą – visa tai turi virsti pagrindinėmis darbuotojų teisėmis (1). |
| --- | --- |

1.10.

Turkijoje reikėtų sukurti socialinį dialogą nacionaliniu, sektorių ir įmonių lygmeniu siekiant, kad darbuotojai ir darbdaviai taptų lygiaverčiais partneriais. Reikėtų siekti ir gerinti darbo sąlygas bei darbuotojų sveikatą ir saugą – visa tai turi virsti pagrindinėmis darbuotojų teisėmis (1).

2.   Įžanga ir bendrosios aplinkybės

| 2.1. | 2013 m. rugsėjo 9–10 d. EESRK narių vizitas į Stambulą ir Ankarą atskleidė, kad pilietinės visuomenės organizacijų darbo sąlygos Turkijoje kartais yra akivaizdžiai apribotos. Kai kuriais atvejais pilietinės visuomenės organizacijų atstovai patyrė valstybės institucijų rimtus asmeninius apribojimus ar netgi fizinę prievartą. |
| --- | --- |

2.1.

2013 m. rugsėjo 9–10 d. EESRK narių vizitas į Stambulą ir Ankarą atskleidė, kad pilietinės visuomenės organizacijų darbo sąlygos Turkijoje kartais yra akivaizdžiai apribotos. Kai kuriais atvejais pilietinės visuomenės organizacijų atstovai patyrė valstybės institucijų rimtus asmeninius apribojimus ar netgi fizinę prievartą.

| 2.2. | Kito vizito į Ankarą ir Dijarbakyrą 2014 m. liepos 1-3 d. metu tikslas buvo ištirti esamą Turkijos pilietinės visuomenės darbo sąlygų padėtį ir jų pokyčius. Buvo surengtos diskusijos su Turkijos pilietinės visuomenės atstovais siekiant sužinoti, ar nuo 2013 m. rugsėjo mėn. pasikeitė pilietinės visuomenės organizacijų veiklos sąlygos. |
| --- | --- |

2.2.

Kito vizito į Ankarą ir Dijarbakyrą 2014 m. liepos 1-3 d. metu tikslas buvo ištirti esamą Turkijos pilietinės visuomenės darbo sąlygų padėtį ir jų pokyčius. Buvo surengtos diskusijos su Turkijos pilietinės visuomenės atstovais siekiant sužinoti, ar nuo 2013 m. rugsėjo mėn. pasikeitė pilietinės visuomenės organizacijų veiklos sąlygos.

| 2.3. | Šie vizitai papildė reguliarius ES ir Turkijos jungtinio konsultacinio komiteto, atliekančio Turkijos stojimo į ES procesą stebėseną, posėdžius. EESRK nariai turėjo galimybę bendrauti su tais pilietinės visuomenės atstovais, kurie nebuvo pakviesti į ES ir Turkijos jungtinio konsultacinio komiteto diskusijas. |
| --- | --- |

2.3.

Šie vizitai papildė reguliarius ES ir Turkijos jungtinio konsultacinio komiteto, atliekančio Turkijos stojimo į ES procesą stebėseną, posėdžius. EESRK nariai turėjo galimybę bendrauti su tais pilietinės visuomenės atstovais, kurie nebuvo pakviesti į ES ir Turkijos jungtinio konsultacinio komiteto diskusijas.

| 2.4. | Šie pokalbiai su įvairiausių pilietinės visuomenės organizacijų ir Vyriausybės atstovais, įskaitant vietos valdžios institucijas, suteikė žinių apie Turkijos pilietinės visuomenės organizacijų darbo sąlygas ir jų pokyčius. Diskusijų tikslas buvo pasinaudoti individualia įvairių pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų patirtimi ir jų paaiškinimais ir susidaryti bendrą vaizdą ne apie teisinę sistemą, bet apie realią praktiką, kuri nepaprastai svarbi asmeniniam žmonių dalyvavimui pilietinės visuomenės organizacijų veikloje. |
| --- | --- |

2.4.

Šie pokalbiai su įvairiausių pilietinės visuomenės organizacijų ir Vyriausybės atstovais, įskaitant vietos valdžios institucijas, suteikė žinių apie Turkijos pilietinės visuomenės organizacijų darbo sąlygas ir jų pokyčius. Diskusijų tikslas buvo pasinaudoti individualia įvairių pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų patirtimi ir jų paaiškinimais ir susidaryti bendrą vaizdą ne apie teisinę sistemą, bet apie realią praktiką, kuri nepaprastai svarbi asmeniniam žmonių dalyvavimui pilietinės visuomenės organizacijų veikloje.

| 2.5. | Laikoma, kad net ir optimaliomis aplinkybėmis neįmanoma užtikrinti visiško visų pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų pasitenkinimo turimomis veiklos sąlygomis. Vietoj to, reikėtų dėti nuolatines pastangas gerinti pilietinės visuomenės dalyvavimo aplinką užtikrinant skirtingų interesų pusiausvyrą ir siekiant nuosekliai kurti demokratinę pliuralistinę visuomenę – taip kaip tai vyko aktyvaus proceso metu visose ES valstybėse narėse. |
| --- | --- |

2.5.

Laikoma, kad net ir optimaliomis aplinkybėmis neįmanoma užtikrinti visiško visų pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų pasitenkinimo turimomis veiklos sąlygomis. Vietoj to, reikėtų dėti nuolatines pastangas gerinti pilietinės visuomenės dalyvavimo aplinką užtikrinant skirtingų interesų pusiausvyrą ir siekiant nuosekliai kurti demokratinę pliuralistinę visuomenę – taip kaip tai vyko aktyvaus proceso metu visose ES valstybėse narėse.

| 2.6. | EESRK ragina tiek Turkiją, tiek Europos Sąjungą laikyti pilietinės visuomenės dialogą būtina sąlyga jų visuomenių suartėjimui ir dėti visas pastangas jį stiprinti. Norint, kad tai sėkmingai įvyktų, reikalingas tarpusavio mokymosi procesas nuolat vykstančio atviro dialogo metu. |
| --- | --- |

2.6.

EESRK ragina tiek Turkiją, tiek Europos Sąjungą laikyti pilietinės visuomenės dialogą būtina sąlyga jų visuomenių suartėjimui ir dėti visas pastangas jį stiprinti. Norint, kad tai sėkmingai įvyktų, reikalingas tarpusavio mokymosi procesas nuolat vykstančio atviro dialogo metu.

3.   Institucinė ir teisės aktų sistema pilietinės visuomenės organizacijoms

| 3.1. | Turkijoje padaryta aiški pažanga pagrindinių valdžių atskyrimo principų ir nepriklausomos savivaldos srityse, tačiau reikia nemažai tolesnių pastangų šiems principams taikyti. Pilietinės visuomenės organizacijų darbui reikalinga patikima teisinė sistema. Tai, be kitų dalykų, reiškia, kad taikytina teisė turi suteikti jiems pakankamai erdvės jų darbe ir valstybė bei administracija turi šią teisę atitinkamai gerbti ir taikyti. Šis su pilietinės visuomenės organizacijų ir jų darbuotojų veikimo sąlygomis susijęs teisinis užtikrintumas turi būti skaidrus ir garantuotas. |
| --- | --- |

3.1.

Turkijoje padaryta aiški pažanga pagrindinių valdžių atskyrimo principų ir nepriklausomos savivaldos srityse, tačiau reikia nemažai tolesnių pastangų šiems principams taikyti. Pilietinės visuomenės organizacijų darbui reikalinga patikima teisinė sistema. Tai, be kitų dalykų, reiškia, kad taikytina teisė turi suteikti jiems pakankamai erdvės jų darbe ir valstybė bei administracija turi šią teisę atitinkamai gerbti ir taikyti. Šis su pilietinės visuomenės organizacijų ir jų darbuotojų veikimo sąlygomis susijęs teisinis užtikrintumas turi būti skaidrus ir garantuotas.

| 3.2. | Daugiausia priekaištų teko konstitucinei tikrovei, t. y. galimybei pasitikėti, kad valstybės institucijos gerbs individualias teises. Nepaisant to, ar konkretūs administraciniai veiksmai formaliai buvo teisėti, ar pažeidė teisines nuostatas, kai kuriais atvejais trūko tikrumo ir skaidrumo, susijusio su Vyriausybės veiksmų pagrindu arba pagrindimu, todėl šios valstybės taikytos priemonės buvo suvokiamos kaip savivalė. |
| --- | --- |

3.2.

Daugiausia priekaištų teko konstitucinei tikrovei, t. y. galimybei pasitikėti, kad valstybės institucijos gerbs individualias teises. Nepaisant to, ar konkretūs administraciniai veiksmai formaliai buvo teisėti, ar pažeidė teisines nuostatas, kai kuriais atvejais trūko tikrumo ir skaidrumo, susijusio su Vyriausybės veiksmų pagrindu arba pagrindimu, todėl šios valstybės taikytos priemonės buvo suvokiamos kaip savivalė.

| 3.3. | Teisinis priemonės pagrindas, šią priemonę inicijuojanti šalis ir sprendimo arba priemonės priežastis – visa su tuo susijusi informacija turėtų suinteresuotai šaliai būti atskleidžiama suprantamu būdu. Galimybė nedelsiant pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis taip pat turi būti užtikrinta praktikoje ir tinkamai įforminta dokumentais. |
| --- | --- |

3.3.

Teisinis priemonės pagrindas, šią priemonę inicijuojanti šalis ir sprendimo arba priemonės priežastis – visa su tuo susijusi informacija turėtų suinteresuotai šaliai būti atskleidžiama suprantamu būdu. Galimybė nedelsiant pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis taip pat turi būti užtikrinta praktikoje ir tinkamai įforminta dokumentais.

4.   Valdžių atskyrimas, teisinė valstybė ir asmens veiksmų laisvė

| 4.1. | Visi pilietinės visuomenės organizacijų darbuotojai atsako už savo veiksmus kaip ir kiekvienas pilietis. Dėl savo veiklos jie neturi patirti nepagrįstų asmeninių nepatogumų arba apribojimų. Ypač jų ir jų šeimų asmeninis gyvenimas turi būti visapusiškai apsaugotas. |
| --- | --- |

4.1.

Visi pilietinės visuomenės organizacijų darbuotojai atsako už savo veiksmus kaip ir kiekvienas pilietis. Dėl savo veiklos jie neturi patirti nepagrįstų asmeninių nepatogumų arba apribojimų. Ypač jų ir jų šeimų asmeninis gyvenimas turi būti visapusiškai apsaugotas.

| 4.2. | EESRK žino nemažai atvejų, kai pilietinės visuomenės organizacijų atstovai patyrė grasinimų žodžiu, jiems buvo keliamos bylos, kartais asmeninės; be to, jų pilietinė veikla buvo nepagrįstai ribojama. Kai kurie iš nurodytų apribojimų buvo taikomi po 2013 m. gegužės ir birželio mėnesiais Gezi parke įvykusių protesto akcijų ir su jomis susijusių procesinių veiksmų. |
| --- | --- |

4.2.

EESRK žino nemažai atvejų, kai pilietinės visuomenės organizacijų atstovai patyrė grasinimų žodžiu, jiems buvo keliamos bylos, kartais asmeninės; be to, jų pilietinė veikla buvo nepagrįstai ribojama. Kai kurie iš nurodytų apribojimų buvo taikomi po 2013 m. gegužės ir birželio mėnesiais Gezi parke įvykusių protesto akcijų ir su jomis susijusių procesinių veiksmų.

| 4.3. | EESRK delegacijos narius sukrėtė žinia, kad po protesto akcijų Gezi parke gydytojams buvo neleidžiama teikti pagalbos sužeistiesiems, o bylų tyrimui buvo pareikalauta pateikti pacientų medicinos duomenis. Kai kurie gydytojai buvo be jokių įrodymų kaltinami padarę nusikaltimus, pavyzdžiui, nepaklusę Vyriausybės nuostatoms, nes jie nesilaikė valstybės institucijų instrukcijų. Konfidenciali ir nepriklausoma medicininė priežiūra yra žmogaus teisė, nepriklausomai nuo politinių įvykių ir asmens, ir ji turi būti teikiama laikantis Hipokrato priesaikos. Medicininės priežiūros, kaip ir teisinio atstovavimo srityje, visų susijusių šalių pagarba profesinei paslapčiai yra kertinis pasitikėjimu grindžiamos veiklos akmuo ir teisinės valstybės bruožas. Visų pareigūnų pagarba šiems principams yra svarbi ne tik atskiru atveju – ji reikšminga ir bendram demokratijos ir teisinės valstybės veikimui bei visuomenės pasitikėjimui, kad jų teisės bus gerbiamos. |
| --- | --- |

4.3.

EESRK delegacijos narius sukrėtė žinia, kad po protesto akcijų Gezi parke gydytojams buvo neleidžiama teikti pagalbos sužeistiesiems, o bylų tyrimui buvo pareikalauta pateikti pacientų medicinos duomenis. Kai kurie gydytojai buvo be jokių įrodymų kaltinami padarę nusikaltimus, pavyzdžiui, nepaklusę Vyriausybės nuostatoms, nes jie nesilaikė valstybės institucijų instrukcijų. Konfidenciali ir nepriklausoma medicininė priežiūra yra žmogaus teisė, nepriklausomai nuo politinių įvykių ir asmens, ir ji turi būti teikiama laikantis Hipokrato priesaikos. Medicininės priežiūros, kaip ir teisinio atstovavimo srityje, visų susijusių šalių pagarba profesinei paslapčiai yra kertinis pasitikėjimu grindžiamos veiklos akmuo ir teisinės valstybės bruožas. Visų pareigūnų pagarba šiems principams yra svarbi ne tik atskiru atveju – ji reikšminga ir bendram demokratijos ir teisinės valstybės veikimui bei visuomenės pasitikėjimui, kad jų teisės bus gerbiamos.

| 4.4. | EESRK pataria Turkijos valdžios institucijoms pabandyti atgauti prarastą pilietinės visuomenės organizacijų pasitikėjimą užtikrinant, kad visais lygmenimis priimti sprendimai bus skaidrūs ir atitiks teisinės valstybės principus ir, kad teisėkūros, teismo ar įstatymų vykdomųjų institucijų priimti sprendimai bus visiškai nepriklausomi. |
| --- | --- |

4.4.

EESRK pataria Turkijos valdžios institucijoms pabandyti atgauti prarastą pilietinės visuomenės organizacijų pasitikėjimą užtikrinant, kad visais lygmenimis priimti sprendimai bus skaidrūs ir atitiks teisinės valstybės principus ir, kad teisėkūros, teismo ar įstatymų vykdomųjų institucijų priimti sprendimai bus visiškai nepriklausomi.

| 4.5. | Pilietinės visuomenės dalyvavimą demokratiniame sprendimų priėmimo procese galima būtų remti stojimo į ES procese atidarant 23 skyrių („Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės“) ir 24 skyrių („Teisingumas, laisvė, saugumas“) bei aktyviai įgyvendinant juose numatytas pagrindines teises ir laisves. |
| --- | --- |

4.5.

Pilietinės visuomenės dalyvavimą demokratiniame sprendimų priėmimo procese galima būtų remti stojimo į ES procese atidarant 23 skyrių („Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės“) ir 24 skyrių („Teisingumas, laisvė, saugumas“) bei aktyviai įgyvendinant juose numatytas pagrindines teises ir laisves.

| 4.6. | EESRK pabrėžia, kad teismų, įskaitant teisėjus, nepriklausomumas yra pagrindinis laisvos pilietinės visuomenės demokratinėje šalyje elementas. Visų pirma, teisėjai turi turėti galimybę vykdyti teisingumą nepriklausomai ir laikydamiesi įstatymų, be netiesioginių kitų institucijų instrukcijų, be asmeniškai jiems taikomo spaudimo ir be grasinimų asmeniniais nepatogumais. |
| --- | --- |

4.6.

EESRK pabrėžia, kad teismų, įskaitant teisėjus, nepriklausomumas yra pagrindinis laisvos pilietinės visuomenės demokratinėje šalyje elementas. Visų pirma, teisėjai turi turėti galimybę vykdyti teisingumą nepriklausomai ir laikydamiesi įstatymų, be netiesioginių kitų institucijų instrukcijų, be asmeniškai jiems taikomo spaudimo ir be grasinimų asmeniniais nepatogumais.

5.   Skaidrumas ir komunikacija siekiant įtraukti į procesą pilietinę visuomenę

| 5.1. | EESRK džiaugtųsi, jei Turkijos Vyriausybė ir administracija geriau išnaudotų pilietinės visuomenės organizacijų potencialą rengti ir viešinti politinius sprendimus, reguliariai konsultuodamosi su jomis prieš priimant sprendimus ir suteikdamos joms galimybę susipažinti su informacija apie Vyriausybės sprendimų priėmimo procesą siekiant įtraukti jas į dialogą. Daugelis Turkijos pilietinės visuomenės organizacijų skundėsi neturinčios galimybių dalyvauti Vyriausybės sprendimų priėmimo procesuose. ES valstybėse narėse prieš priimant sprendimus reguliariai konsultuojamasi su pilietinės visuomenės organizacijų atstovais siekiant įtraukti į procesą šių organizacijų narių kolektyvinę nuomonę ir interesus ir pagerinti priimtų sprendimų kokybę ir socialinį gyvybingumą. Konsultuodamosi su dalyvaujančiomis ar susijusiomis socialinėmis grupėmis, kaip yra įprasta teisėkūros ar reguliavimo procese, valstybės institucijos gali, pirma, numanyti, kurias sritis reikia tobulinti, o, antra, pasinaudoti susijusiomis organizacijomis, kad jos paviešintų sprendimą savo veiklos srityje. |
| --- | --- |

5.1.

EESRK džiaugtųsi, jei Turkijos Vyriausybė ir administracija geriau išnaudotų pilietinės visuomenės organizacijų potencialą rengti ir viešinti politinius sprendimus, reguliariai konsultuodamosi su jomis prieš priimant sprendimus ir suteikdamos joms galimybę susipažinti su informacija apie Vyriausybės sprendimų priėmimo procesą siekiant įtraukti jas į dialogą. Daugelis Turkijos pilietinės visuomenės organizacijų skundėsi neturinčios galimybių dalyvauti Vyriausybės sprendimų priėmimo procesuose. ES valstybėse narėse prieš priimant sprendimus reguliariai konsultuojamasi su pilietinės visuomenės organizacijų atstovais siekiant įtraukti į procesą šių organizacijų narių kolektyvinę nuomonę ir interesus ir pagerinti priimtų sprendimų kokybę ir socialinį gyvybingumą. Konsultuodamosi su dalyvaujančiomis ar susijusiomis socialinėmis grupėmis, kaip yra įprasta teisėkūros ar reguliavimo procese, valstybės institucijos gali, pirma, numanyti, kurias sritis reikia tobulinti, o, antra, pasinaudoti susijusiomis organizacijomis, kad jos paviešintų sprendimą savo veiklos srityje.

| 5.2. | Turkijos Vyriausybė ir administracija raginamos pilietinę visuomenę, įskaitant mažumas, oficialiai įtraukti į struktūruotą politinį nuomonės formavimo procesą šiuo tikslu įsteigiant Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybą ir tai įtvirtinti konstitucijoje įgyvendinus konstitucinę reformą. |
| --- | --- |

5.2.

Turkijos Vyriausybė ir administracija raginamos pilietinę visuomenę, įskaitant mažumas, oficialiai įtraukti į struktūruotą politinį nuomonės formavimo procesą šiuo tikslu įsteigiant Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybą ir tai įtvirtinti konstitucijoje įgyvendinus konstitucinę reformą.

| 5.3. | Pilietinės visuomenės organizacijų atstovų nuomone, jų galimybės bendrauti su nariais ir visuomene šios tiriamosios misijos metu buvo labai ribotos. Jų teigimu, buvo sunku arba praktiškai beveik neįmanoma bendrauti su spaudos atstovais dėl žiniasklaidos sistemai tam tikrais atvejais būdingų oligopolistinės struktūros bruožų ir daugeliu atvejų iš esmės vienašališkos redakcinės pozicijos; be to, jautėsi, kad žiniasklaida yra labai ekonomiškai priklausoma ir yra tiesiogiai įtakojama. Be to, jie teigė, kad tai ribojo tiek informavimą apie pilietinės visuomenės organizacijų darbą, tiek ir galimybę surengti atvirus politinius debatus, kuriuose būtų galima pasisakyti prieš Vyriausybės poziciją. |
| --- | --- |

5.3.

Pilietinės visuomenės organizacijų atstovų nuomone, jų galimybės bendrauti su nariais ir visuomene šios tiriamosios misijos metu buvo labai ribotos. Jų teigimu, buvo sunku arba praktiškai beveik neįmanoma bendrauti su spaudos atstovais dėl žiniasklaidos sistemai tam tikrais atvejais būdingų oligopolistinės struktūros bruožų ir daugeliu atvejų iš esmės vienašališkos redakcinės pozicijos; be to, jautėsi, kad žiniasklaida yra labai ekonomiškai priklausoma ir yra tiesiogiai įtakojama. Be to, jie teigė, kad tai ribojo tiek informavimą apie pilietinės visuomenės organizacijų darbą, tiek ir galimybę surengti atvirus politinius debatus, kuriuose būtų galima pasisakyti prieš Vyriausybės poziciją.

| 5.4. | Komitetas mano, kad dar reikia daug dirbti norint sukurti laisvą ir įvairialypę žiniasklaidą. Turi būti nedelsiant baigtos represijos prieš kritiškai rašančius žurnalistus, įskaitant jų įkalinimą. |
| --- | --- |

5.4.

Komitetas mano, kad dar reikia daug dirbti norint sukurti laisvą ir įvairialypę žiniasklaidą. Turi būti nedelsiant baigtos represijos prieš kritiškai rašančius žurnalistus, įskaitant jų įkalinimą.

| 5.5. | EESRK kritiškai vertina laikiną mikrotinklaraščio Twitter blokavimą. Turkijos Vyriausybė turėtų remti nuomonės laisvę, įskaitant ir reiškiamą socialinės žiniasklaidos priemonėmis; tai turėtų būti leidžiama kaip gyvybingo keitimosi nuomonėmis demokratinėje visuomenėje dalis. |
| --- | --- |

5.5.

EESRK kritiškai vertina laikiną mikrotinklaraščio Twitter blokavimą. Turkijos Vyriausybė turėtų remti nuomonės laisvę, įskaitant ir reiškiamą socialinės žiniasklaidos priemonėmis; tai turėtų būti leidžiama kaip gyvybingo keitimosi nuomonėmis demokratinėje visuomenėje dalis.

6.   Su mažumų apsauga susijusi patirtis – demokratijos veikimo kriterijus

| 6.1. | Socialinių mažumų apsauga turėtų būti laikoma svarbiu demokratijos veikimo kriterijumi. Reikėtų sistemingai panaikinti valdžios institucijų vykdomą diskriminavimą, o trečiųjų šalių vykdomą diskriminavimą reikėtų spręsti teisinėmis priemonėmis ir užkirsti jam kelią vykdant visuomenės švietimo kampanijas. Pilietinės visuomenės dalyvavimą demokratiniame sprendimų priėmimo procese galima būtų supaprastinti stojimo į ES procese atidarant 23 skyrių („Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės“) ir 24 skyrių („Teisingumas, laisvė, saugumas“) bei nedelsiant įgyvendinant juose numatytas pagrindines teises ir laisves. |
| --- | --- |

6.1.

Socialinių mažumų apsauga turėtų būti laikoma svarbiu demokratijos veikimo kriterijumi. Reikėtų sistemingai panaikinti valdžios institucijų vykdomą diskriminavimą, o trečiųjų šalių vykdomą diskriminavimą reikėtų spręsti teisinėmis priemonėmis ir užkirsti jam kelią vykdant visuomenės švietimo kampanijas. Pilietinės visuomenės dalyvavimą demokratiniame sprendimų priėmimo procese galima būtų supaprastinti stojimo į ES procese atidarant 23 skyrių („Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės“) ir 24 skyrių („Teisingumas, laisvė, saugumas“) bei nedelsiant įgyvendinant juose numatytas pagrindines teises ir laisves.

| 6.2. | Nors moteris nėra pagrindo laikyti mažuma, tačiau EESRK ragina Turkiją skatinant lyčių lygybę taikyti mažumų apsaugos instrumentus. Šiuo tikslu Turkija turėtų įgyvendinti JT konvenciją dėl moterų teisių. Mergaičių ir moterų skatinimas visose visuomenės srityse – ypač atveriant joms darbo rinką, įskaitant valstybės tarnybą – turėtų tapti politiniu ir ryžtingai įgyvendinamu Turkijos tikslu. Turkijos Vyriausybė turėtų remti sunkioje padėtyje atsidūrusias motinas ir suteikti joms nepriklausomų specialistų konsultacijas, tokiu būdu siekdama sumažinti nelegalių abortų skaičių. Reikėtų toliau tęsti ir stiprinti išbandytą moterų teisių organizacijų ir Turkijos Vyriausybės bendradarbiavimo praktiką. |
| --- | --- |

6.2.

Nors moteris nėra pagrindo laikyti mažuma, tačiau EESRK ragina Turkiją skatinant lyčių lygybę taikyti mažumų apsaugos instrumentus. Šiuo tikslu Turkija turėtų įgyvendinti JT konvenciją dėl moterų teisių. Mergaičių ir moterų skatinimas visose visuomenės srityse – ypač atveriant joms darbo rinką, įskaitant valstybės tarnybą – turėtų tapti politiniu ir ryžtingai įgyvendinamu Turkijos tikslu. Turkijos Vyriausybė turėtų remti sunkioje padėtyje atsidūrusias motinas ir suteikti joms nepriklausomų specialistų konsultacijas, tokiu būdu siekdama sumažinti nelegalių abortų skaičių. Reikėtų toliau tęsti ir stiprinti išbandytą moterų teisių organizacijų ir Turkijos Vyriausybės bendradarbiavimo praktiką.

| 6.3. | Turkija turėtų toliau integruoti kurdų mažumas į Turkijos visuomenę ir propaguoti kurdų kultūrą ir kalbą. |
| --- | --- |

6.3.

Turkija turėtų toliau integruoti kurdų mažumas į Turkijos visuomenę ir propaguoti kurdų kultūrą ir kalbą.

| 6.4. | EESRK ragina Turkiją apsaugoti kitokios lytinės orientacijos ar lytinės tapatybės žmones nuo diskriminavimo ir integruoti juos į visuomenę. |
| --- | --- |

6.4.

EESRK ragina Turkiją apsaugoti kitokios lytinės orientacijos ar lytinės tapatybės žmones nuo diskriminavimo ir integruoti juos į visuomenę.

| 6.5. | EESRK sužinojo apie keletą Turkijos konstitucinio principo dėl valstybės pasaulietiškumo pažeidimo atvejų, visų pirma, kai oficialiuose tapatybės dokumentuose reikalaujama nurodyti su religija susijusius duomenis. Atrodo, kad religinių mažumų bendruomenės, įskaitant alevitus, yra nepalankioje padėtyje bendruomenės gyvenimo ir profesinių perspektyvų požiūriu. Turkija raginama dėti tolesnes pastangas integruoti religines mažumas į visuomenę jų nediskriminuojant. |
| --- | --- |

6.5.

EESRK sužinojo apie keletą Turkijos konstitucinio principo dėl valstybės pasaulietiškumo pažeidimo atvejų, visų pirma, kai oficialiuose tapatybės dokumentuose reikalaujama nurodyti su religija susijusius duomenis. Atrodo, kad religinių mažumų bendruomenės, įskaitant alevitus, yra nepalankioje padėtyje bendruomenės gyvenimo ir profesinių perspektyvų požiūriu. Turkija raginama dėti tolesnes pastangas integruoti religines mažumas į visuomenę jų nediskriminuojant.

7.   Socialinis dialogas – demokratijos darbo vietoje priemonė ir išraiška

| 7.1. | EESRK nustatė trūkumų įgyvendinant sisteminį darbuotojų dalyvavimą svarbių sprendimų priėmime. Profesinės sąjungos pranešė apie asociacijos ir susirinkimų laisvės ribojimus – o tai yra pagrindinės narystės profesinėse sąjungose prielaidos. Be to, EESRK sužinojo, kad profesinių sąjungų nariai, ypač darbo tarybų nariai, patiria asmeninį spaudimą, kuris pažeidžia burtis į asociacijas laisvę. |
| --- | --- |

7.1.

EESRK nustatė trūkumų įgyvendinant sisteminį darbuotojų dalyvavimą svarbių sprendimų priėmime. Profesinės sąjungos pranešė apie asociacijos ir susirinkimų laisvės ribojimus – o tai yra pagrindinės narystės profesinėse sąjungose prielaidos. Be to, EESRK sužinojo, kad profesinių sąjungų nariai, ypač darbo tarybų nariai, patiria asmeninį spaudimą, kuris pažeidžia burtis į asociacijas laisvę.

| 7.2. | EESRK labai nustebo sužinojęs apie darbo saugos priemonių rengimo ir įgyvendinimo trūkumus, kurie lėmė dar iki tiriamosios misijos įvykusias nelaimes, t. y. 2014 m. gegužės mėn. Somos anglies kasykloje įvykusią avariją. Komitetas ragina Turkijos Vyriausybę ir administraciją kartu su darbuotojais parengti atsargumo priemones darbuotojų gyvybei ir saugumui apsaugoti ir užtikrinti jų taikymą visuose sektoriuose. |
| --- | --- |

7.2.

EESRK labai nustebo sužinojęs apie darbo saugos priemonių rengimo ir įgyvendinimo trūkumus, kurie lėmė dar iki tiriamosios misijos įvykusias nelaimes, t. y. 2014 m. gegužės mėn. Somos anglies kasykloje įvykusią avariją. Komitetas ragina Turkijos Vyriausybę ir administraciją kartu su darbuotojais parengti atsargumo priemones darbuotojų gyvybei ir saugumui apsaugoti ir užtikrinti jų taikymą visuose sektoriuose.

8.   Vietos savivalda – dalyvaujamosios demokratijos priemonė

| 8.1. | Vietos savivaldos principo įgyvendinimas kai kur Turkijoje vis dar yra tarpusavio mokymosi procesas, kurio metu skirtingų valdžios institucijų vaidmenis ir įgaliojimus reikia laipsniškai apibrėžti ir įgyvendinti. EESRK pažymi, kad vertikalaus valdžių atskyrimo principas naudojamas ir Turkijoje įvairialypiams valstybės ir socialinių grupių ryšiams užmegzti ir kad demokratinius procesus reikėtų stiprinti regionų ir vietos lygmenimis. Tai galėtų būti dar viena galimybė tiesioginius ryšius vietoje turinčias pilietinės visuomenės organizacijas įtraukti į politinį sprendimų priėmimo procesą, pavyzdžiui, kaip informuotus piliečius ir nepriklausomus konsultantus. |
| --- | --- |

8.1.

Vietos savivaldos principo įgyvendinimas kai kur Turkijoje vis dar yra tarpusavio mokymosi procesas, kurio metu skirtingų valdžios institucijų vaidmenis ir įgaliojimus reikia laipsniškai apibrėžti ir įgyvendinti. EESRK pažymi, kad vertikalaus valdžių atskyrimo principas naudojamas ir Turkijoje įvairialypiams valstybės ir socialinių grupių ryšiams užmegzti ir kad demokratinius procesus reikėtų stiprinti regionų ir vietos lygmenimis. Tai galėtų būti dar viena galimybė tiesioginius ryšius vietoje turinčias pilietinės visuomenės organizacijas įtraukti į politinį sprendimų priėmimo procesą, pavyzdžiui, kaip informuotus piliečius ir nepriklausomus konsultantus.

9.   Bendros socialinės prielaidos pilietinės visuomenės organizacijoms

| 9.1. | Valstybė ir žiniasklaida galėtų nuveikti dar daugiau ugdydamos visuomenės suvokimą apie ją sudarančių grupių įvairovę ir apie pilietinės visuomenės organizacijų bei interesų atstovavimo būtinumą norint, kad mažumos būtų pripažintos teisėta ir Turkijos visuomenę praturtinančia dalimi. |
| --- | --- |

9.1.

Valstybė ir žiniasklaida galėtų nuveikti dar daugiau ugdydamos visuomenės suvokimą apie ją sudarančių grupių įvairovę ir apie pilietinės visuomenės organizacijų bei interesų atstovavimo būtinumą norint, kad mažumos būtų pripažintos teisėta ir Turkijos visuomenę praturtinančia dalimi.

| 9.2. | Kad pilietinės visuomenės organizacijos būtų plėtojamos ir vykdytų veiklą profesionaliai, reikalinga tikrai pliuralistinė ir dalyvaujamoji socialinė struktūra. Tai reiškia ne tik institucinio mechanizmo, leidžiančio pilietinės visuomenės organizacijoms veikti pagal įstatymus, sukūrimą, bet ir pagrindinių praktinių pilietinės visuomenės dalyvavimo sąlygų užtikrinimą. Savanoriško darbo sėkmė priklauso ne tik nuo asmeninių įsitikinimų, susijusių su siekiamais interesais ir vertybėmis, bet ir nuo pripažinimo, kurio žmonės sulaukia už savo veiklą. |
| --- | --- |

9.2.

Kad pilietinės visuomenės organizacijos būtų plėtojamos ir vykdytų veiklą profesionaliai, reikalinga tikrai pliuralistinė ir dalyvaujamoji socialinė struktūra. Tai reiškia ne tik institucinio mechanizmo, leidžiančio pilietinės visuomenės organizacijoms veikti pagal įstatymus, sukūrimą, bet ir pagrindinių praktinių pilietinės visuomenės dalyvavimo sąlygų užtikrinimą. Savanoriško darbo sėkmė priklauso ne tik nuo asmeninių įsitikinimų, susijusių su siekiamais interesais ir vertybėmis, bet ir nuo pripažinimo, kurio žmonės sulaukia už savo veiklą.

| 9.3. | Diskusijos su pilietinės visuomenės subjektais parodė, kad savo darbą jie suvokia ne kaip teisėtą interesų atstovavimą, bet kaip nelygią kovą su valdžios institucijomis. Kai kuriais atvejais nerimą kėlė priešingumo, nepasitikėjimo ir pasipriešinimo pareiškimai visuomeninių arba valstybės institucijų adresu. Tokia pozicija prieštarauja tarpusavio supratimo principui ir konstruktyvios pažangos siekimui įgyvendinant bendras permainas, be to, dėl jos kyla Turkijos visuomenės grupių susiskaldymo grėsmė. |
| --- | --- |

9.3.

Diskusijos su pilietinės visuomenės subjektais parodė, kad savo darbą jie suvokia ne kaip teisėtą interesų atstovavimą, bet kaip nelygią kovą su valdžios institucijomis. Kai kuriais atvejais nerimą kėlė priešingumo, nepasitikėjimo ir pasipriešinimo pareiškimai visuomeninių arba valstybės institucijų adresu. Tokia pozicija prieštarauja tarpusavio supratimo principui ir konstruktyvios pažangos siekimui įgyvendinant bendras permainas, be to, dėl jos kyla Turkijos visuomenės grupių susiskaldymo grėsmė.

| 9.4. | Siekiant įveikti nepasitikėjimo ir baimės atmosferą, valdžios institucijos ir pilietinės visuomenės organizacijos kviečiamos užmegzti dvišalį ir trišalį dialogą su Europos organizacijomis partnerėmis, kad būtų skatinama abipusės pagarbos ir pasitikėjimo dvasia. |
| --- | --- |

9.4.

Siekiant įveikti nepasitikėjimo ir baimės atmosferą, valdžios institucijos ir pilietinės visuomenės organizacijos kviečiamos užmegzti dvišalį ir trišalį dialogą su Europos organizacijomis partnerėmis, kad būtų skatinama abipusės pagarbos ir pasitikėjimo dvasia.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Žr. Bendrą pranešimą dėl profesinių sąjungų teisių padėties Turkijoje (bendrapranešėjai Annie Van Wezel ir Rucan Isik), patvirtintą 32-ajame ES ir Turkijos jungtinio konsultacinio komiteto posėdyje 2013 m. lapkričio 7-8 d. (CES6717–2013_00_00_TRA_TCD), http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-32-eu-turkey-jcc-jointreport.30035

1

Bendrą pranešimą dėl profesinių sąjungų teisių padėties Turkijoje

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

504-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. sausio 21–22 D.

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/39

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą

(COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD))

(2015/C 242/07)

| Pranešėja: | R. HEINISCH |
| --- | --- |

Pranešėja:

R. HEINISCH

Europos Parlamentas, 2014 m. spalio 20 d., ir Taryba, 2014 m. spalio 23 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu ir 168 straipsnio 4 punkto c papunkčiu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą

COM(2014) 557 final – 2014/0256 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. gruodžio 16 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 223 nariams balsavus už ir 1 – susilaikius.

| 1. | Išvados ir rekomendacijos |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004 (1) yra reglamentų rinkinio, kuriuo bus nustatytos naujos Europos veterinarinių vaistų nuostatos, dalis. Šiame reglamente atsisakoma nuorodų į veterinarinius vaistus, taigi veterinarinių vaistų nuostatos visiškai atsiejamos nuo žmonės skirtų vaistų nuostatų. Tai yra tikslinga atsižvelgiant į skirtingas abiejų sričių bendrąsias sąlygas ir mes tam pritariame. Mūsų nuomone, siūlomi pirmiau minėto reglamento pakeitimai yra logiški. Konkretūs pasiūlymai keisti minėtą reglamentą nepateikiami, matyt, jie ir nebūtini. EESRK rekomenduoja pritarti šiai reglamento projekto redakcijai. |
| --- | --- |

1.1.

Keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004 (1) yra reglamentų rinkinio, kuriuo bus nustatytos naujos Europos veterinarinių vaistų nuostatos, dalis. Šiame reglamente atsisakoma nuorodų į veterinarinius vaistus, taigi veterinarinių vaistų nuostatos visiškai atsiejamos nuo žmonės skirtų vaistų nuostatų. Tai yra tikslinga atsižvelgiant į skirtingas abiejų sričių bendrąsias sąlygas ir mes tam pritariame. Mūsų nuomone, siūlomi pirmiau minėto reglamento pakeitimai yra logiški. Konkretūs pasiūlymai keisti minėtą reglamentą nepateikiami, matyt, jie ir nebūtini. EESRK rekomenduoja pritarti šiai reglamento projekto redakcijai.

| 1.2. | Tačiau už minėtame reglamente išbraukiamas nuorodas į veterinarinius vaistus gerokai svarbesnės yra naujos taisyklės dėl veterinarinių vaistų, kurios tuo pat metu buvo pateiktos Reglamento projekte COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD). |
| --- | --- |

1.2.

Tačiau už minėtame reglamente išbraukiamas nuorodas į veterinarinius vaistus gerokai svarbesnės yra naujos taisyklės dėl veterinarinių vaistų, kurios tuo pat metu buvo pateiktos Reglamento projekte COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD).

| 1.3. | Po pirmo susijusio dokumento peržiūrėjimo palankiai vertiname ir šiuos pasiūlymus dėl reglamento dėl veterinarinių vaistų, dėl reglamento, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų išdavimo tvarką, taip pat dėl Reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo. Tačiau, mūsų nuomone, dar reikia patobulinti tam tikrus aspektus, kad būtų galima iš tikrųjų pasiekti veterinarinių vaistų prieinamumo gerinimo, administracinės naštos mažinimo, inovacijų ir konkurencingumo skatinimo bei geresnio bendrosios rinkos veikimo tikslus. |
| --- | --- |

1.3.

Po pirmo susijusio dokumento peržiūrėjimo palankiai vertiname ir šiuos pasiūlymus dėl reglamento dėl veterinarinių vaistų, dėl reglamento, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų išdavimo tvarką, taip pat dėl Reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo. Tačiau, mūsų nuomone, dar reikia patobulinti tam tikrus aspektus, kad būtų galima iš tikrųjų pasiekti veterinarinių vaistų prieinamumo gerinimo, administracinės naštos mažinimo, inovacijų ir konkurencingumo skatinimo bei geresnio bendrosios rinkos veikimo tikslus.

| 1.4. | ES institucijos turi atsižvelgti į tai, kad bet kuris veterinarinių vaistų rinkodaros leidimas turi įtakos mitybos grandinei ir žmogaus sveikatai, visų pirma dėl įvairaus pobūdžio įsiskverbimo ir patekimo į vandenį dėl nanotechnologijų, pakartotinio nuotekų vandens naudojimo, naujų kai kurio gruntinio vandens pralaidumo atvejų ir t. t. EESRK susirūpinimą šiuo klausimu jau yra išreiškęs ankstesnėse savo nuomonėse. |
| --- | --- |

1.4.

ES institucijos turi atsižvelgti į tai, kad bet kuris veterinarinių vaistų rinkodaros leidimas turi įtakos mitybos grandinei ir žmogaus sveikatai, visų pirma dėl įvairaus pobūdžio įsiskverbimo ir patekimo į vandenį dėl nanotechnologijų, pakartotinio nuotekų vandens naudojimo, naujų kai kurio gruntinio vandens pralaidumo atvejų ir t. t. EESRK susirūpinimą šiuo klausimu jau yra išreiškęs ankstesnėse savo nuomonėse.

| 1.5. | Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad mums nebuvo pavesta pareikšti išsamią nuomonę dėl šio projekto. |
| --- | --- |

1.5.

Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad mums nebuvo pavesta pareikšti išsamią nuomonę dėl šio projekto.

2.   Įžanga

| 2.1. | 2001 m. buvo kodifikuotos veterinarinių vaistų gamybos, platinimo ir naudojimo taisyklės (Direktyva 2001/82/EB (2)). Tuo pat metu buvo paskelbta reglamento, kuriuo reguliuojama centralizuota leidimų išdavimo tvarka ir Europos vaistų agentūra, nauja redakcija (Reglamentas (EB) Nr. 726/2004). Minėtuose dokumentuose buvo nustatytas leidimų dėl veterinarinių vaistų, jų gamybos, platinimo, farmakologinio budrumo ir naudojimo visą gyvavimo ciklą reguliavimas. Direktyvos 2001/82/EB prieduose buvo apibrėžti duomenys, kuriuos reikia pateikti teikiant prašymą leidimui gauti. Reglamente (EB) Nr. 726/2004 taip pat buvo išdėstytos veterinariniams vaistams (greta žmonėms skirtų vaistų) taikomos taisyklės ir nustatyta bendradarbiavimo su Europos vaistų agentūra tvarka. |
| --- | --- |

2.1.

2001 m. buvo kodifikuotos veterinarinių vaistų gamybos, platinimo ir naudojimo taisyklės (Direktyva 2001/82/EB (2)). Tuo pat metu buvo paskelbta reglamento, kuriuo reguliuojama centralizuota leidimų išdavimo tvarka ir Europos vaistų agentūra, nauja redakcija (Reglamentas (EB) Nr. 726/2004). Minėtuose dokumentuose buvo nustatytas leidimų dėl veterinarinių vaistų, jų gamybos, platinimo, farmakologinio budrumo ir naudojimo visą gyvavimo ciklą reguliavimas. Direktyvos 2001/82/EB prieduose buvo apibrėžti duomenys, kuriuos reikia pateikti teikiant prašymą leidimui gauti. Reglamente (EB) Nr. 726/2004 taip pat buvo išdėstytos veterinariniams vaistams (greta žmonėms skirtų vaistų) taikomos taisyklės ir nustatyta bendradarbiavimo su Europos vaistų agentūra tvarka.

| 2.2. | Nuo šiol taisyklės dėl leidimų veterinariniams vaistams gavimo ir išlaikymo pašalinamos iš Reglamento (EB) Nr. 726/2004 ir perkeliamos į naują reglamentą dėl veterinarinių vaistų. Šis naujas reglamentas bus taikomas visų formų leidimų veterinariniams vaistams gavimui Sąjungoje – tiek centriniu, tiek ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

2.2.

Nuo šiol taisyklės dėl leidimų veterinariniams vaistams gavimo ir išlaikymo pašalinamos iš Reglamento (EB) Nr. 726/2004 ir perkeliamos į naują reglamentą dėl veterinarinių vaistų. Šis naujas reglamentas bus taikomas visų formų leidimų veterinariniams vaistams gavimui Sąjungoje – tiek centriniu, tiek ir nacionaliniu lygmeniu.

| 2.3. | Su šio reglamento taikymu susijusių procedūrų ir paslaugų išlaidos bus perkeltos atitinkamų produktų gamintojams ir platintojams arba prašymą leidimui gauti teikiantiems subjektams. Šiuo tikslu nustatomi principai, kuriais grindžiami Europos vaistų agentūrai mokėtini mokesčiai. Jie apima ir taisykles, kuriomis atsižvelgiama į ypatingus MVĮ poreikius laikantis Lisabonos sutarties nuostatų. |
| --- | --- |

2.3.

Su šio reglamento taikymu susijusių procedūrų ir paslaugų išlaidos bus perkeltos atitinkamų produktų gamintojams ir platintojams arba prašymą leidimui gauti teikiantiems subjektams. Šiuo tikslu nustatomi principai, kuriais grindžiami Europos vaistų agentūrai mokėtini mokesčiai. Jie apima ir taisykles, kuriomis atsižvelgiama į ypatingus MVĮ poreikius laikantis Lisabonos sutarties nuostatų.

| 2.4. | 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojusioje Lisabonos sutartyje atskiriama remiantis SESV 290 straipsniu (delegavimo procedūra) Komisijai suteikta teisė priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas, ir SESV 291 straipsnyje numatyta teisė priimti įgyvendinimo aktus (įgyvendinimo procedūra). |
| --- | --- |

2.4.

2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojusioje Lisabonos sutartyje atskiriama remiantis SESV 290 straipsniu (delegavimo procedūra) Komisijai suteikta teisė priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas, ir SESV 291 straipsnyje numatyta teisė priimti įgyvendinimo aktus (įgyvendinimo procedūra).

| 2.5. | Abiem atvejais taikomos visiškai skirtingos teisės sistemos. |
| --- | --- |

2.5.

Abiem atvejais taikomos visiškai skirtingos teisės sistemos.

| 2.5.1. | Įgaliojimų delegavimo įgyvendinimas numatytas šiuose teisiškai neprivalomuose dokumentuose:






  — | Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio įgyvendinimo (3), |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

Įgaliojimų delegavimo įgyvendinimas numatytas šiuose teisiškai neprivalomuose dokumentuose:

—

Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio įgyvendinimo (3),

| — | Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos bendrame susitarime dėl deleguotųjų aktų, |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos bendrame susitarime dėl deleguotųjų aktų,

| — | 2012 m. gegužės 10 d. sprendimu iš dalies pakeistų Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 87a ir 88 straipsniuose (4). |
| --- | --- |

—

2012 m. gegužės 10 d. sprendimu iš dalies pakeistų Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 87a ir 88 straipsniuose (4).

| 2.5.1.1. | Komitetas neseniai priėmė išsamų informacinį pranešimą dėl delegavimo procedūros, su kuriuo labai rekomenduojama susipažinti siekiant geriau suprasti šią nuomonę (5). |
| --- | --- |

2.5.1.1.

Komitetas neseniai priėmė išsamų informacinį pranešimą dėl delegavimo procedūros, su kuriuo labai rekomenduojama susipažinti siekiant geriau suprasti šią nuomonę (5).

| 2.5.2. | Tuo tarpu SESV 291 straipsnyje numatyti įgyvendinimo įgaliojimai reglamentuojami teisiškai privalomais teisės aktais:






  — | Reglamentu (ES) Nr. 182/2011 (6) (toliau – „Reglamentas dėl komiteto procedūros“), kuriame numatyta patariamoji procedūra ir nagrinėjimo procedūra, |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Tuo tarpu SESV 291 straipsnyje numatyti įgyvendinimo įgaliojimai reglamentuojami teisiškai privalomais teisės aktais:

—

Reglamentu (ES) Nr. 182/2011 (6) (toliau – „Reglamentas dėl komiteto procedūros“), kuriame numatyta patariamoji procedūra ir nagrinėjimo procedūra,

| — | Sprendimu 1999/468/EB (7) (toliau – „Sprendimas dėl komiteto procedūros“), kuris iš dalies pakeistas 2006 m. siekiant sustiprinti Europos Parlamento ir Tarybos kontrolę, pagal kurią numatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu. |
| --- | --- |

—

Sprendimu 1999/468/EB (7) (toliau – „Sprendimas dėl komiteto procedūros“), kuris iš dalies pakeistas 2006 m. siekiant sustiprinti Europos Parlamento ir Tarybos kontrolę, pagal kurią numatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu.

| 2.5.3. | Reguliavimo procedūra su tikrinimu taikoma priimant įgyvendinimo priemones, kuriomis iš dalies keičiamos neesminės teisėkūros procedūra priimto teisės akto nuostatos. Tokia Sprendimo dėl komiteto procedūros 5a straipsnyje (8) pateikta formuluotė beveik nesiskiria nuo deleguotųjų aktų apibrėžties. Remiantis SESV 290 straipsnyje pateikta apibrėžtimi deleguotasis aktas yra beveik įstatymo galią turintis Komisijos priimtas teisės aktas, papildantis ar iš dalies keičiantis „neesmines teisėkūros procedūra priimto teisės akto nuostatas“. |
| --- | --- |

2.5.3.

Reguliavimo procedūra su tikrinimu taikoma priimant įgyvendinimo priemones, kuriomis iš dalies keičiamos neesminės teisėkūros procedūra priimto teisės akto nuostatos. Tokia Sprendimo dėl komiteto procedūros 5a straipsnyje (8) pateikta formuluotė beveik nesiskiria nuo deleguotųjų aktų apibrėžties. Remiantis SESV 290 straipsnyje pateikta apibrėžtimi deleguotasis aktas yra beveik įstatymo galią turintis Komisijos priimtas teisės aktas, papildantis ar iš dalies keičiantis „neesmines teisėkūros procedūra priimto teisės akto nuostatas“.

| 2.5.4. | Dėl šio panašumo 2009–2014 m. ir toliau laikinai galioja Sprendimo dėl komiteto procedūros 5a straipsnis ir reguliavimo procedūra su tikrinimu, nes Komisija siekia pasinaudoti šiuo konkrečiu laikotarpiu ir pritaikyti galiojančias reguliavimo procedūros su tikrinimu nuostatas prie deleguotųjų aktų sistemos. |
| --- | --- |

2.5.4.

Dėl šio panašumo 2009–2014 m. ir toliau laikinai galioja Sprendimo dėl komiteto procedūros 5a straipsnis ir reguliavimo procedūra su tikrinimu, nes Komisija siekia pasinaudoti šiuo konkrečiu laikotarpiu ir pritaikyti galiojančias reguliavimo procedūros su tikrinimu nuostatas prie deleguotųjų aktų sistemos.

| 2.5.5. | Taigi, Europos Parlamento prašymu (9) Komisija, remiama Tarybos, suderino keletą reglamentų, direktyvų ir sprendimų (10). |
| --- | --- |

2.5.5.

Taigi, Europos Parlamento prašymu (9) Komisija, remiama Tarybos, suderino keletą reglamentų, direktyvų ir sprendimų (10).

3.   Komisijos pasiūlymai

| 3.1. | Komisija paskelbė tris pasiūlymus dėl reglamentų:






  — | Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (COM(2014) 557 final), |
| --- | --- | --- |

3.1.

Komisija paskelbė tris pasiūlymus dėl reglamentų:

—

Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (COM(2014) 557 final),

| — | Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (COM(2014) 558 final), |
| --- | --- |

—

Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (COM(2014) 558 final),

| — | Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (11) (COM(2014) 556 final). |
| --- | --- |

—

Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (11) (COM(2014) 556 final).

| 3.2. | Šiuo reglamentų rinkiniu siekiama visiškai atsieti taisykles dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų. |
| --- | --- |

3.2.

Šiuo reglamentų rinkiniu siekiama visiškai atsieti taisykles dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų.

| 3.3. | Šiuo tikslu pagal pirmą pasiūlymą iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą, išbraukiamos visos nuorodos į veterinarinius vaistus. |
| --- | --- |

3.3.

Šiuo tikslu pagal pirmą pasiūlymą iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą, išbraukiamos visos nuorodos į veterinarinius vaistus.

| 3.4. | O Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl veterinarinių vaistų (COM(2014) 558 final) nustatomos naujos taisyklės dėl veterinarinių vaistų. Be kitų dalykų, centralizuota leidimų išdavimo sistema bus pradėta taikyti ir veterinariniams vaistams, tačiau ir toliau bus galima taikyti kitas leidimų išdavimo sistemas (nacionalinę sistemą, decentralizuotą sistemą ir abipusio pripažinimo sistemą). Be to, naujomis taisyklėmis siekiama sumažinti administracinę naštą keičiant leidimų išdavimą veterinariniams vaistams. |
| --- | --- |

3.4.

O Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl veterinarinių vaistų (COM(2014) 558 final) nustatomos naujos taisyklės dėl veterinarinių vaistų. Be kitų dalykų, centralizuota leidimų išdavimo sistema bus pradėta taikyti ir veterinariniams vaistams, tačiau ir toliau bus galima taikyti kitas leidimų išdavimo sistemas (nacionalinę sistemą, decentralizuotą sistemą ir abipusio pripažinimo sistemą). Be to, naujomis taisyklėmis siekiama sumažinti administracinę naštą keičiant leidimų išdavimą veterinariniams vaistams.

| 3.5. | Šio reglamento principinis tikslas yra prasmingas ir mes jam pritariame. Vis dėlto mums nebuvo pavesta pateikti išsamią šio pasiūlymo dėl reglamento analizę. |
| --- | --- |

3.5.

Šio reglamento principinis tikslas yra prasmingas ir mes jam pritariame. Vis dėlto mums nebuvo pavesta pateikti išsamią šio pasiūlymo dėl reglamento analizę.

| 3.6. | Galiausiai trečiuoju Reglamentu dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (COM(2014) 556 final), siekiama visoje ES įtvirtinti vienodus vaistinių pašarų gamybos ir naudojimo reikalavimus. Šiuo požiūriu patikslinami iki šiol bendrais laikyti Direktyvos 90/167/EEB reikalavimai su nustatytomis vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo Bendrijoje sąlygomis ir nustatomas privalomas jų laikymasis. Tuo siekiama sklandaus konkurencingos ir novatoriškos vaistinių pašarų bendrosios rinkos veikimo užtikrinant aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugos lygį. |
| --- | --- |

3.6.

Galiausiai trečiuoju Reglamentu dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (COM(2014) 556 final), siekiama visoje ES įtvirtinti vienodus vaistinių pašarų gamybos ir naudojimo reikalavimus. Šiuo požiūriu patikslinami iki šiol bendrais laikyti Direktyvos 90/167/EEB reikalavimai su nustatytomis vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo Bendrijoje sąlygomis ir nustatomas privalomas jų laikymasis. Tuo siekiama sklandaus konkurencingos ir novatoriškos vaistinių pašarų bendrosios rinkos veikimo užtikrinant aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugos lygį.

| 3.7. | ES institucijos turi atsižvelgti į tai, kad bet kuris veterinarinių vaistų rinkodaros leidimas turi įtakos mitybos grandinei ir žmogaus sveikatai, visų pirma dėl įvairaus pobūdžio įsiskverbimo ir patekimo į vandenį dėl nanotechnologijų, pakartotinio nuotekų vandens naudojimo, naujų kai kurio gruntinio vandens pralaidumo atvejų ir t. t. EESRK susirūpinimą šiuo klausimu jau yra išreiškęs ankstesnėse savo nuomonėse. |
| --- | --- |

3.7.

ES institucijos turi atsižvelgti į tai, kad bet kuris veterinarinių vaistų rinkodaros leidimas turi įtakos mitybos grandinei ir žmogaus sveikatai, visų pirma dėl įvairaus pobūdžio įsiskverbimo ir patekimo į vandenį dėl nanotechnologijų, pakartotinio nuotekų vandens naudojimo, naujų kai kurio gruntinio vandens pralaidumo atvejų ir t. t. EESRK susirūpinimą šiuo klausimu jau yra išreiškęs ankstesnėse savo nuomonėse.

| 3.8. | Apibendrinant pažymima, kad EESRK iš esmės palankiai vertina žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų taisyklių atsiejimą ir pritaria siūlomoms naujoms veterinarinių vaistų taisyklėms. Teigiamai reikėtų vertinti visų pirma centralizuotos leidimų išdavimo sistemos atvėrimą ir pasiūlymus dėl administracinių procedūrų, taikomų leidimų veterinariniams vaistams gavimui ir išlaikymui, supaprastinimo. |
| --- | --- |

3.8.

Apibendrinant pažymima, kad EESRK iš esmės palankiai vertina žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų taisyklių atsiejimą ir pritaria siūlomoms naujoms veterinarinių vaistų taisyklėms. Teigiamai reikėtų vertinti visų pirma centralizuotos leidimų išdavimo sistemos atvėrimą ir pasiūlymus dėl administracinių procedūrų, taikomų leidimų veterinariniams vaistams gavimui ir išlaikymui, supaprastinimo.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

1

(2)  OL L 311, 2001 11 28, p. 1.

2

(3)  COM(2009) 673 final, 2009 12 9.

3

final

(4)  Dok. A7-0072/2012.

4

(5)  Informacinis pranešimas „Geresnis reglamentavimas. Įgyvendinimo aktai ir deleguotieji aktai“ (INT/656).

5

(6)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

7

(8)  2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimas (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

8

(9)  2010 m. gegužės 5 d. EP rezoliucijos (P7-TA (2010) 0127) 18 punktas.

9

(10)  Komisijos pareiškimai (OL L 55, 2011 2 28, p. 19).

10

(11)  OL L 92, 1990 4 7, p. 42.

11

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/43

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šeštoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita. Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą“

(COM(2014) 473 final)

(2015/C 242/08)

| Pranešėjas: | Paulo BARROS VALE |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Paulo BARROS VALE

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2014 m. liepos 23 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šeštoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita. Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą“

COM(2014) 473 final.

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. gruodžio 16 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 211 narių balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Šeštosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos, tačiau nori išreikšti tam tikrų abejonių ir nuogąstavimų šiuo itin svarbiu klausimu. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Šeštosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos, tačiau nori išreikšti tam tikrų abejonių ir nuogąstavimų šiuo itin svarbiu klausimu.

| 1.2. | Sanglaudos politika ir toliau turi būti siekiama jos pradinio ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo įtvirtinto tikslo, t. y. skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir bendradarbiavimu ir solidarumu prisidėti prie darnaus ir piliečių gerovę padedančio kurti vystymosi. Strategijoje „Europa 2020“ šiai politikai skiriama daug dėmesio, tačiau atsižvelgiant į dabartinius iššūkius jo nepakanka. |
| --- | --- |

1.2.

Sanglaudos politika ir toliau turi būti siekiama jos pradinio ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo įtvirtinto tikslo, t. y. skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir bendradarbiavimu ir solidarumu prisidėti prie darnaus ir piliečių gerovę padedančio kurti vystymosi. Strategijoje „Europa 2020“ šiai politikai skiriama daug dėmesio, tačiau atsižvelgiant į dabartinius iššūkius jo nepakanka.

| 1.3. | Ataskaitoje nurodytos ne tik ES lygmeniu dėtos pastangos kurti geresnę Europą, bet ir sunkumai, kuriuos reikia įveikti norint šio tikslo pasiekti. Krizė dar labiau išryškino ekonominius ir socialinius skirtumus; dėl jos padidėjo atotrūkis tarp valstybių narių (ir jų viduje), o augimas ir vystymasis tapo būdingas tik tam tikroms zonoms. Kai kuriais atvejais krizė ne tik sustabdė, bet ir pablogino pasiektą pažangą, o ekonomikos nuosmukį patiria beveik visos euro zonos valstybės. |
| --- | --- |

1.3.

Ataskaitoje nurodytos ne tik ES lygmeniu dėtos pastangos kurti geresnę Europą, bet ir sunkumai, kuriuos reikia įveikti norint šio tikslo pasiekti. Krizė dar labiau išryškino ekonominius ir socialinius skirtumus; dėl jos padidėjo atotrūkis tarp valstybių narių (ir jų viduje), o augimas ir vystymasis tapo būdingas tik tam tikroms zonoms. Kai kuriais atvejais krizė ne tik sustabdė, bet ir pablogino pasiektą pažangą, o ekonomikos nuosmukį patiria beveik visos euro zonos valstybės.

| 1.4. | Tokios kaip dabartinė krizė laikotarpiu dauguma valstybių narių, ypač euro zonos, neturi galimybių skatinti investicijas; dėl to didėja skirtumai tarp pakraščio ir centrinių regionų (tiek tarp valstybių narių, tiek ir jų viduje) ir tai turi neigiamo poveikio: skatinama migracija ir investicijos sutelkiamos labiau išsivysčiusiose zonose taip pasmerkiant kitas atsilikimui ir nuosmukiui. |
| --- | --- |

1.4.

Tokios kaip dabartinė krizė laikotarpiu dauguma valstybių narių, ypač euro zonos, neturi galimybių skatinti investicijas; dėl to didėja skirtumai tarp pakraščio ir centrinių regionų (tiek tarp valstybių narių, tiek ir jų viduje) ir tai turi neigiamo poveikio: skatinama migracija ir investicijos sutelkiamos labiau išsivysčiusiose zonose taip pasmerkiant kitas atsilikimui ir nuosmukiui.

| 1.5. | Taikyta griežto taupymo politika iš esmės nedavė lauktų rezultatų. Subalansuoti biudžetą – siektinas tikslas, tačiau ne bet kokia kaina, nes tai gali turėti neigiamo poveikio, kuris gali panaikinti sanglaudos politika pasiektus teigiamus rezultatus. |
| --- | --- |

1.5.

Taikyta griežto taupymo politika iš esmės nedavė lauktų rezultatų. Subalansuoti biudžetą – siektinas tikslas, tačiau ne bet kokia kaina, nes tai gali turėti neigiamo poveikio, kuris gali panaikinti sanglaudos politika pasiektus teigiamus rezultatus.

| 1.6. | Ši politika, kuri dažnai yra pagrindinis investicijų šaltinis, turi būti platesnio užmojo ar negi iš esmės peržiūrėta, kol augimo ir užimtumo srityse nėra atsigavimo ženklų. Iki šiol pasiekti rezultatai rodo, kad sanglaudos politikai skirtų išteklių akivaizdžiai nepakanka esamoms problemoms išspręsti. Todėl reikėtų rasti alternatyvias konvergencijos veiksmų finansavimo formas siekiant pradėti naują sanglaudos politikos etapą, grindžiamą ne tik Europos solidarumu, kas šiuo metu yra labai opus klausimas. Europoje dedamos didelės pastangos skatinti solidarumą, tačiau sutelktų išteklių nepakanka realiems konvergencijos poreikiams patenkinti atsižvelgiant į didelį išteklių trūkumą ekonominio ir socialinio vystymosi požiūriu atsilikusiuose regionuose. |
| --- | --- |

1.6.

Ši politika, kuri dažnai yra pagrindinis investicijų šaltinis, turi būti platesnio užmojo ar negi iš esmės peržiūrėta, kol augimo ir užimtumo srityse nėra atsigavimo ženklų. Iki šiol pasiekti rezultatai rodo, kad sanglaudos politikai skirtų išteklių akivaizdžiai nepakanka esamoms problemoms išspręsti. Todėl reikėtų rasti alternatyvias konvergencijos veiksmų finansavimo formas siekiant pradėti naują sanglaudos politikos etapą, grindžiamą ne tik Europos solidarumu, kas šiuo metu yra labai opus klausimas. Europoje dedamos didelės pastangos skatinti solidarumą, tačiau sutelktų išteklių nepakanka realiems konvergencijos poreikiams patenkinti atsižvelgiant į didelį išteklių trūkumą ekonominio ir socialinio vystymosi požiūriu atsilikusiuose regionuose.

| 1.7. | Ekonominės globalizacijos sąlygomis globalizacija padarė nevienodą poveikį regionams. Regionai skirtingai reaguoja į investicijas, todėl reikia išsiaiškinti, kodėl vieniems regionams pavyksta, o kitiems ne siekti konvergencijos. Vykdant sanglaudos politiką būtina nustatyti naujas valdymo formas, kurios sudarytų regionams galimybę įveikti jiems kylančius iššūkius. Valstybės turėtų padėti pasinaudoti specifiniais regionų privalumais, stebėti, kad būtų laikomasi pažangaus reglamentavimo principų, užtikrinti verslo dinamiką, remti vystymąsi, ypač MVĮ, ir stiprinti gebėjimą diegti inovacijas didinant gerovę, gyvenimo kokybę, socialinę sanglaudą ir tvarią aplinką. |
| --- | --- |

1.7.

Ekonominės globalizacijos sąlygomis globalizacija padarė nevienodą poveikį regionams. Regionai skirtingai reaguoja į investicijas, todėl reikia išsiaiškinti, kodėl vieniems regionams pavyksta, o kitiems ne siekti konvergencijos. Vykdant sanglaudos politiką būtina nustatyti naujas valdymo formas, kurios sudarytų regionams galimybę įveikti jiems kylančius iššūkius. Valstybės turėtų padėti pasinaudoti specifiniais regionų privalumais, stebėti, kad būtų laikomasi pažangaus reglamentavimo principų, užtikrinti verslo dinamiką, remti vystymąsi, ypač MVĮ, ir stiprinti gebėjimą diegti inovacijas didinant gerovę, gyvenimo kokybę, socialinę sanglaudą ir tvarią aplinką.

| 1.8. | Sanglaudos politika reikia ir toliau skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą ir neužmiršti socialinių tikslų remiant pažangų ir integracinį augimą. EESRK pritaria pagrindinei Šeštosios ataskaitos nuostatai, t. y. „Investicijoms į darbo vietų kūrimą ir augimą“. |
| --- | --- |

1.8.

Sanglaudos politika reikia ir toliau skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą ir neužmiršti socialinių tikslų remiant pažangų ir integracinį augimą. EESRK pritaria pagrindinei Šeštosios ataskaitos nuostatai, t. y. „Investicijoms į darbo vietų kūrimą ir augimą“.

2.   Pasiūlymai

Pasiūlymai

| 2.1. | Sanglaudos politikai skirtos lėšos turi būti nukreiptos ir investuotos pagrindiniam tikslui pasiekti, t. y. įgyvendinti specialų investicinį augimo ir darbo vietų kūrimo planą. Reikia įgyvendinti patvirtintą Jean-Claude Juncker planą, tačiau kartu teikti pirmenybę tarptautinio ir struktūrinio pobūdžio Europos projektų finansavimui (pavyzdžiui, įvairiems transporto tinklams ir plačiajuosčiam ryšiui) ir tiesioginiai finansuoti įmones (ypač MVĮ) vietos vystymuisi ir socialinės ekonomikos veiklai ypač svarbiuose sektoriuose. |
| --- | --- |

2.1.

Sanglaudos politikai skirtos lėšos turi būti nukreiptos ir investuotos pagrindiniam tikslui pasiekti, t. y. įgyvendinti specialų investicinį augimo ir darbo vietų kūrimo planą. Reikia įgyvendinti patvirtintą Jean-Claude Juncker planą, tačiau kartu teikti pirmenybę tarptautinio ir struktūrinio pobūdžio Europos projektų finansavimui (pavyzdžiui, įvairiems transporto tinklams ir plačiajuosčiam ryšiui) ir tiesioginiai finansuoti įmones (ypač MVĮ) vietos vystymuisi ir socialinės ekonomikos veiklai ypač svarbiuose sektoriuose.

| 2.2. | Neseniai priimtame Jean-Claude Juncker plane numatyta sukurti naują Europos strateginių investicijų fondą, finansuojamą veikiančių ES fondų ir EIB lėšomis. Juo siekiama labai plataus užmojo tikslo – užtikrinti, kad būtų kuo geriau panaudojamos privačių ir viešųjų investicijų lėšos atrenkant projektus, kuriuos būtų galima nedelsiant įgyvendinti. Planas grindžiamas prielaida, kad yra labai didelė neišnaudota tokio pobūdžio investicijų paklausa. Tik laikas parodys, ar planas bus sėkmingas. |
| --- | --- |

2.2.

Neseniai priimtame Jean-Claude Juncker plane numatyta sukurti naują Europos strateginių investicijų fondą, finansuojamą veikiančių ES fondų ir EIB lėšomis. Juo siekiama labai plataus užmojo tikslo – užtikrinti, kad būtų kuo geriau panaudojamos privačių ir viešųjų investicijų lėšos atrenkant projektus, kuriuos būtų galima nedelsiant įgyvendinti. Planas grindžiamas prielaida, kad yra labai didelė neišnaudota tokio pobūdžio investicijų paklausa. Tik laikas parodys, ar planas bus sėkmingas.

| 2.3. | Sanglaudos politika, vykdoma siekiant platesnio užmojo tikslų, be turimų lėšų galėtų rasti savarankiško finansavimo formų – pavyzdžiui, Europos investicijų banko (EIB) dalyvavimas arba euroobligacijos – kurios neturėtų poveikio nei finansų konsolidavimui, nei Stabilumo ir augimo pakto tikslų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

2.3.

Sanglaudos politika, vykdoma siekiant platesnio užmojo tikslų, be turimų lėšų galėtų rasti savarankiško finansavimo formų – pavyzdžiui, Europos investicijų banko (EIB) dalyvavimas arba euroobligacijos – kurios neturėtų poveikio nei finansų konsolidavimui, nei Stabilumo ir augimo pakto tikslų įgyvendinimui.

| 2.4. | Siekiant užtikrinti investicijų didinamąjį poveikį reikėtų skirti EIB didžiąją ankstesnio laikotarpio (2007–2013 m.) likusią struktūrinių fondų dalį, taip pat naujojo laikotarpio lėšas siekiant rekapitalizavimo, galinčio pritraukti rinkoje esantį rizikos kapitalą, kuris įgyvendinant sanglaudos politiką galėtų atlikti sverto poveikį (1). |
| --- | --- |

2.4.

Siekiant užtikrinti investicijų didinamąjį poveikį reikėtų skirti EIB didžiąją ankstesnio laikotarpio (2007–2013 m.) likusią struktūrinių fondų dalį, taip pat naujojo laikotarpio lėšas siekiant rekapitalizavimo, galinčio pritraukti rinkoje esantį rizikos kapitalą, kuris įgyvendinant sanglaudos politiką galėtų atlikti sverto poveikį (1).

1

| 2.5. | Būtina sanglaudos politiką glaudžiai susieti su kitomis ES iniciatyvomis, visų pirma su ekonominės ir pinigų sąjungos skatinimu, kad būtų galima pasiekti visus vienuolika tikslų ir realiai užtikrinti „investicijas į augimą ir darbo vietų kūrimą“. |
| --- | --- |

2.5.

Būtina sanglaudos politiką glaudžiai susieti su kitomis ES iniciatyvomis, visų pirma su ekonominės ir pinigų sąjungos skatinimu, kad būtų galima pasiekti visus vienuolika tikslų ir realiai užtikrinti „investicijas į augimą ir darbo vietų kūrimą“.

| 2.6. | Sanglaudos politikoje negali būti abejojama fiskalinio konsolidavimo tikslais. Skurdžiausios šalys šiuo metu neturi pakankamai išteklių skatinti viešojo sektoriaus investicijas, todėl negali pateikti patrauklių pasiūlymų privatiems investuotojams. Reikia apdairiai ir tinkamai taikyti papildomumo principą šioje srityje pastangas dedančioms valstybėms narėms, kadangi nuo šio principo laikymosi priklauso lėšų, kurios kai kuriais atvejais yra vienintelis investicijų finansavimo šaltinis, skyrimas. EESRK pritaria pasiūlymui didžiausią nuosmukį išgyvenantiems regionams ir valstybėms narėms taikyti subalansuoto biudžeto taisykles ir jų laikantis fiskalinio susitarimo (ir (arba) stabilumo pakto) laikinai netaikyti bendram finansavimui iš struktūrinių fondų (2). |
| --- | --- |

2.6.

Sanglaudos politikoje negali būti abejojama fiskalinio konsolidavimo tikslais. Skurdžiausios šalys šiuo metu neturi pakankamai išteklių skatinti viešojo sektoriaus investicijas, todėl negali pateikti patrauklių pasiūlymų privatiems investuotojams. Reikia apdairiai ir tinkamai taikyti papildomumo principą šioje srityje pastangas dedančioms valstybėms narėms, kadangi nuo šio principo laikymosi priklauso lėšų, kurios kai kuriais atvejais yra vienintelis investicijų finansavimo šaltinis, skyrimas. EESRK pritaria pasiūlymui didžiausią nuosmukį išgyvenantiems regionams ir valstybėms narėms taikyti subalansuoto biudžeto taisykles ir jų laikantis fiskalinio susitarimo (ir (arba) stabilumo pakto) laikinai netaikyti bendram finansavimui iš struktūrinių fondų (2).

2

| 2.7. | Labai svarbu užtikrinti pasiektų rezultatų stebėseną. EESRK pakartoja savo įsitikinimą, kad būtina vidutinės trukmės ir galutinių rezultatų stebėsena, kurią vykdytų veiklios darbo grupės, galėsiančios pateikti savo išvadas metiniame Europos viršūnių susitikime (3). Tai galėtų būti proga paskatinti diskusijas ir priimti būtinas taisomąsias priemones. |
| --- | --- |

2.7.

Labai svarbu užtikrinti pasiektų rezultatų stebėseną. EESRK pakartoja savo įsitikinimą, kad būtina vidutinės trukmės ir galutinių rezultatų stebėsena, kurią vykdytų veiklios darbo grupės, galėsiančios pateikti savo išvadas metiniame Europos viršūnių susitikime (3). Tai galėtų būti proga paskatinti diskusijas ir priimti būtinas taisomąsias priemones.

3

| 2.8. | Sanglaudos politika turi būti įgyvendinama bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. Sanglaudos programų valdymo modelyje turėtų būti numatytos visuotinės dotacijos organizuotai pilietinei visuomenei, kad ji, būdama arti piliečių, galėtų suteikti jiems paramą, kadangi minėtos subsidijos yra tiesiogiai skirtos konkrečioms problemoms spręsti. EESRK jau senai siūlo siekti šio tikslo, tačiau, deja, ES institucijos neatsižvelgė į šį jo pasiūlymą. |
| --- | --- |

2.8.

Sanglaudos politika turi būti įgyvendinama bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. Sanglaudos programų valdymo modelyje turėtų būti numatytos visuotinės dotacijos organizuotai pilietinei visuomenei, kad ji, būdama arti piliečių, galėtų suteikti jiems paramą, kadangi minėtos subsidijos yra tiesiogiai skirtos konkrečioms problemoms spręsti. EESRK jau senai siūlo siekti šio tikslo, tačiau, deja, ES institucijos neatsižvelgė į šį jo pasiūlymą.

| 2.9. | Kad socialiniai partneriai galėtų dalyvauti procese, reikia sukurti veiksmingus stebėsenos mechanizmus, kad šie partneriai būtų ne tik paprasti stebėtojai, kaip yra šiuo metu, bet kad jie galėtų iš tiesų veikti. Organizuotos pilietinės visuomenės atstovų indėlis yra ypač svarbus ne tik rengiant veiklos programas, bet užtikrinant rezultatų stebėseną ir juos vertinant. Partnerių įtraukimas skatina rengti diskusijas apie patirtus sunkumus ir teikti pasiūlymus, kaip pagerinti ir supaprastinti galimybes gauti ES finansavimą ir veiksmingiau panaudoti lėšas. |
| --- | --- |

2.9.

Kad socialiniai partneriai galėtų dalyvauti procese, reikia sukurti veiksmingus stebėsenos mechanizmus, kad šie partneriai būtų ne tik paprasti stebėtojai, kaip yra šiuo metu, bet kad jie galėtų iš tiesų veikti. Organizuotos pilietinės visuomenės atstovų indėlis yra ypač svarbus ne tik rengiant veiklos programas, bet užtikrinant rezultatų stebėseną ir juos vertinant. Partnerių įtraukimas skatina rengti diskusijas apie patirtus sunkumus ir teikti pasiūlymus, kaip pagerinti ir supaprastinti galimybes gauti ES finansavimą ir veiksmingiau panaudoti lėšas.

| 2.10. | Siekiant geresnių rezultatų ypač svarbu supaprastinti ir suderinti programų reglamentavimo taisykles ir suvienodinti procedūras ir formas. Komisija gali supaprastinti kai kurias procedūras, tačiau valstybėms narėms turi tekti pagrindinis vaidmuo, kadangi ES teisės aktuose numatytos galimybės, o ne prievolės. Reikia skatinti valstybes nares iš esmės supaprastinti procedūras ir nepapildyti jų nereikalingomis detalėmis. Komisija galėtų stebėti šioje srityje jų dedamas pastangas ir, kai įmanoma, teikti pirmenybę griežtai rezultatų, o ne tik administracinei kontrolei. Dėl supaprastinimo galėtų būti priimta atskira Tarybos priemonė (naujas reglamentas) (4). |
| --- | --- |

2.10.

Siekiant geresnių rezultatų ypač svarbu supaprastinti ir suderinti programų reglamentavimo taisykles ir suvienodinti procedūras ir formas. Komisija gali supaprastinti kai kurias procedūras, tačiau valstybėms narėms turi tekti pagrindinis vaidmuo, kadangi ES teisės aktuose numatytos galimybės, o ne prievolės. Reikia skatinti valstybes nares iš esmės supaprastinti procedūras ir nepapildyti jų nereikalingomis detalėmis. Komisija galėtų stebėti šioje srityje jų dedamas pastangas ir, kai įmanoma, teikti pirmenybę griežtai rezultatų, o ne tik administracinei kontrolei. Dėl supaprastinimo galėtų būti priimta atskira Tarybos priemonė (naujas reglamentas) (4).

4

| 2.11. | Investicijų skyrimo ir išlaidų tinkamumo finansuoti principo taikymas numatant išlaidų atlyginimo galimybę atsižvelgiant į supaprastintas išlaidas (vienodo dydžio sumos principas) yra įmanomas įvairiais atvejais, pavyzdžiui, bendrųjų veiklos išlaidų, kadangi šių išlaidų tinkamumą finansuoti lemia rezultatai jos nefinansuojamos taikant paskirstymo būdą. Kai tik įmanoma valstybės narės turėtų būti skatinamos taikyti šią sistemą ir supaprastinti procedūras. |
| --- | --- |

2.11.

Investicijų skyrimo ir išlaidų tinkamumo finansuoti principo taikymas numatant išlaidų atlyginimo galimybę atsižvelgiant į supaprastintas išlaidas (vienodo dydžio sumos principas) yra įmanomas įvairiais atvejais, pavyzdžiui, bendrųjų veiklos išlaidų, kadangi šių išlaidų tinkamumą finansuoti lemia rezultatai jos nefinansuojamos taikant paskirstymo būdą. Kai tik įmanoma valstybės narės turėtų būti skatinamos taikyti šią sistemą ir supaprastinti procedūras.

| 2.12. | Kartu su rezultatams įtakos neturinčių administracinių procedūrų supaprastinimu turėtų būti vykdomas įmonių vadovų (ypač MVĮ), darbuotojų ir valstybės pareigūnų galimybę mokymas. Mokymas yra svarbiausia priemonė, padedanti suprasti finansavimo mechanizmus ir deramai naudoti turimas lėšas. Norint pasiekti teminį geresnio viešojo administravimo tikslą ypač svarbu mokyti valstybės tarnautojus. |
| --- | --- |

2.12.

Kartu su rezultatams įtakos neturinčių administracinių procedūrų supaprastinimu turėtų būti vykdomas įmonių vadovų (ypač MVĮ), darbuotojų ir valstybės pareigūnų galimybę mokymas. Mokymas yra svarbiausia priemonė, padedanti suprasti finansavimo mechanizmus ir deramai naudoti turimas lėšas. Norint pasiekti teminį geresnio viešojo administravimo tikslą ypač svarbu mokyti valstybės tarnautojus.

| 2.13. | Mažinant biurokratiją sutaupyti ištekliai gali būti panaudoti Komisijoje sukurti grupei, kuri padėtų valstybėms narėms ir regionams parengti ir įgyvendinti sanglaudos politikos projektus. Ši paramos grupė galėtų padėti šalims ir regionams ir pakeisti Europos fondų lėšas valdančias nacionalines institucijas, ir būti paskutine išeitimi ir tais atvejais, kai nesilaikoma programavimo arba planų įgyvendinimo reikalavimų ir grafiko. |
| --- | --- |

2.13.

Mažinant biurokratiją sutaupyti ištekliai gali būti panaudoti Komisijoje sukurti grupei, kuri padėtų valstybėms narėms ir regionams parengti ir įgyvendinti sanglaudos politikos projektus. Ši paramos grupė galėtų padėti šalims ir regionams ir pakeisti Europos fondų lėšas valdančias nacionalines institucijas, ir būti paskutine išeitimi ir tais atvejais, kai nesilaikoma programavimo arba planų įgyvendinimo reikalavimų ir grafiko.

| 2.14. | Sanglaudos politikos tikslai neturi būti vertinami remiantis tik kiekybiniais rodikliais. Socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos skatinimas, kuriam sanglaudos politikoje skiriama daug dėmesio, apima tikslus, kurie turi būti vertinami remiantis ir kokybiniais rodikliais; šie rodikliai turėtų būti parengti taip, kad padėtų įvertinti ne tik augimą, bet ir vystymąsi. Nepakanka, pavyzdžiui, suskaičiuoti mokymo programose dalyvavusius ir darbą gavusius bedarbius, reikia įvertinti, kaip šis mokymas padėjo pasiekti geresnių gyvenimo sąlygų. |
| --- | --- |

2.14.

Sanglaudos politikos tikslai neturi būti vertinami remiantis tik kiekybiniais rodikliais. Socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos skatinimas, kuriam sanglaudos politikoje skiriama daug dėmesio, apima tikslus, kurie turi būti vertinami remiantis ir kokybiniais rodikliais; šie rodikliai turėtų būti parengti taip, kad padėtų įvertinti ne tik augimą, bet ir vystymąsi. Nepakanka, pavyzdžiui, suskaičiuoti mokymo programose dalyvavusius ir darbą gavusius bedarbius, reikia įvertinti, kaip šis mokymas padėjo pasiekti geresnių gyvenimo sąlygų.

| 2.15. | Ex ante sąlygos, t. y. tam tikros sąlygos, kurias būtina atitikti, kad būtų išmokėtos lėšos, neturi būti pagrindas neskirti finansavimo labiau įsiskolinusiems regionams, kurie dėl savo padėties negali investuoti ar pritraukti investicijų šioms sąlygoms sukurti. Ex ante sąlygos turėtų būti taikomos atsargiai arba visiškai panaikintos tam tikru laikotarpiu, kol yra krizės ir defliacijos pavojus, kad nepablogėtų ir taip pažeidžiama kai kurių regionų padėtis atėmus iš jų bet kokią galimybę gauti augimą skatinantį finansavimą ir taip tik dar labiau paaštrinti jų problemas. |
| --- | --- |

2.15.

Ex ante sąlygos, t. y. tam tikros sąlygos, kurias būtina atitikti, kad būtų išmokėtos lėšos, neturi būti pagrindas neskirti finansavimo labiau įsiskolinusiems regionams, kurie dėl savo padėties negali investuoti ar pritraukti investicijų šioms sąlygoms sukurti. Ex ante sąlygos turėtų būti taikomos atsargiai arba visiškai panaikintos tam tikru laikotarpiu, kol yra krizės ir defliacijos pavojus, kad nepablogėtų ir taip pažeidžiama kai kurių regionų padėtis atėmus iš jų bet kokią galimybę gauti augimą skatinantį finansavimą ir taip tik dar labiau paaštrinti jų problemas.

Ex ante

Ex ante

| 2.16. | Makroekonominės sąlygos neturi būti taikomos, kad regionai ir piliečiai nenukentėtų dėl nacionaliniu ar ES lygmeniu priimtų netinkamų makroekonominių sprendimų (5). |
| --- | --- |

2.16.

Makroekonominės sąlygos neturi būti taikomos, kad regionai ir piliečiai nenukentėtų dėl nacionaliniu ar ES lygmeniu priimtų netinkamų makroekonominių sprendimų (5).

5

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 3.1. | Sanglaudos politikos reformų klausimas jau buvo iškeltas Penktojoje ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitoje ir EESRK jau turėjo galimybę išreikšti savo pritarimą bendram požiūriui. |
| --- | --- |

3.1.

Sanglaudos politikos reformų klausimas jau buvo iškeltas Penktojoje ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitoje ir EESRK jau turėjo galimybę išreikšti savo pritarimą bendram požiūriui.

| 3.2. | Sanglaudos politika pristatoma kaip pagrindinė augimo varomoji jėga. Tačiau nereikėtų pamiršti, kad ji savo vaidmenį atliks tik tuomet, jei bus derinama su kitų sričių ES politika. Svarbu, kad sanglaudos politika būtų orientuota į strategijos „Europa 2020“ tikslus, tačiau to nepakanka; reikia parengti bendras įgyvendinimo strategijas, kad ją būtų galima suderinti su kita bendra ekonomine, socialine ir regionine politika bei priemonėmis. |
| --- | --- |

3.2.

Sanglaudos politika pristatoma kaip pagrindinė augimo varomoji jėga. Tačiau nereikėtų pamiršti, kad ji savo vaidmenį atliks tik tuomet, jei bus derinama su kitų sričių ES politika. Svarbu, kad sanglaudos politika būtų orientuota į strategijos „Europa 2020“ tikslus, tačiau to nepakanka; reikia parengti bendras įgyvendinimo strategijas, kad ją būtų galima suderinti su kita bendra ekonomine, socialine ir regionine politika bei priemonėmis.

| 3.3. | Ypatingą dėmesį reikia skirti nuo krizės labiausiai nukentėjusioms šalims, kurios taiko fiskalinio konsolidavimo priemones, turinčias įtakos viešosioms investicijoms. Pusiausvyra tarp papildomumo principo taikymo ir fiskalinio konsolidavimo būtinybės yra trapi ir nepakankamas tikslų ir jiems pasiekti pasirinktų priemonių suderinimas gali turėti įtakos fiskaliniam konsolidavimui ir (arba) panaikinti galimą sanglaudos politikos poveikį. |
| --- | --- |

3.3.

Ypatingą dėmesį reikia skirti nuo krizės labiausiai nukentėjusioms šalims, kurios taiko fiskalinio konsolidavimo priemones, turinčias įtakos viešosioms investicijoms. Pusiausvyra tarp papildomumo principo taikymo ir fiskalinio konsolidavimo būtinybės yra trapi ir nepakankamas tikslų ir jiems pasiekti pasirinktų priemonių suderinimas gali turėti įtakos fiskaliniam konsolidavimui ir (arba) panaikinti galimą sanglaudos politikos poveikį.

| 3.4. | Sanglaudos politikos svarba nepalankiausias sąlygas turinčių regionų vystymuisi yra neginčijama, tačiau kai kurie iš jų būtų vystęsi sparčiau, jei būtų buvusios tam palankesnės sąlygos. EESRK palankiai vertina ir remia ketinimą įvesti gero valdymo principą, kuriuo siekiama sukurti vystymuisi palankesnę aplinką ir kuris atitinka EBPO parengtas gaires. |
| --- | --- |

3.4.

Sanglaudos politikos svarba nepalankiausias sąlygas turinčių regionų vystymuisi yra neginčijama, tačiau kai kurie iš jų būtų vystęsi sparčiau, jei būtų buvusios tam palankesnės sąlygos. EESRK palankiai vertina ir remia ketinimą įvesti gero valdymo principą, kuriuo siekiama sukurti vystymuisi palankesnę aplinką ir kuris atitinka EBPO parengtas gaires.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 4.1. | Dar reikia nueiti ilgą kelią, kol Europa atgaus prieš krizę buvusį išsivystymo, užimtumo ir gerovės lygį. Strategijos „Europa 2020“ prioritetas – pažangus, tvarus ir integracinis augimas – šiuo metu paremtas sanglaudos politikos pertvarkymu. |
| --- | --- |

4.1.

Dar reikia nueiti ilgą kelią, kol Europa atgaus prieš krizę buvusį išsivystymo, užimtumo ir gerovės lygį. Strategijos „Europa 2020“ prioritetas – pažangus, tvarus ir integracinis augimas – šiuo metu paremtas sanglaudos politikos pertvarkymu.

| 4.2. | Šeštojoje ataskaitoje dar nepateikiamas 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos politikos poveikio vertinimas, nes ex post vertinimas bus pradėtas tik 2015 m. Tačiau, remiantis gautais duomenimis, galima teigti, kad krizės poveikis buvo didžiulis ir kad sanglaudos politika nepavyko šio poveikio sušvelninti: skirtumai išliko, o kai kuriais atvejais net padidėjo. |
| --- | --- |

4.2.

Šeštojoje ataskaitoje dar nepateikiamas 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos politikos poveikio vertinimas, nes ex post vertinimas bus pradėtas tik 2015 m. Tačiau, remiantis gautais duomenimis, galima teigti, kad krizės poveikis buvo didžiulis ir kad sanglaudos politika nepavyko šio poveikio sušvelninti: skirtumai išliko, o kai kuriais atvejais net padidėjo.

ex post

| 4.3. | Kaip buvo raginta, labai svarbu apibrėžti aiškią strategiją kiekvienai investicijų sričiai atsižvelgiant į konkrečią kiekvieno regiono padėtį. Komunikate teigiama, kad, „projektai turėtų būti pagrįsti strategijomis, o ne atvirkščiai“, tačiau vien tik strategijų apibrėžimo nepakanka. Reikia sukurti tinkamą reglamentavimo aplinką, kuri būtų griežta, tačiau neskatintų nereikalingų ir atgrasančių biurokratinių procedūrų. Labai svarbu veiklą vykdyti palankioje aplinkoje, kaip teigiama komunikate. Komisija turi būti griežta įsipareigojimų nevykdančioms šalims, kad būtų išvengta lėšų švaistymo, kadangi grynuosius įnašus mokančios valstybės narės su tuo nesutiktų. |
| --- | --- |

4.3.

Kaip buvo raginta, labai svarbu apibrėžti aiškią strategiją kiekvienai investicijų sričiai atsižvelgiant į konkrečią kiekvieno regiono padėtį. Komunikate teigiama, kad, „projektai turėtų būti pagrįsti strategijomis, o ne atvirkščiai“, tačiau vien tik strategijų apibrėžimo nepakanka. Reikia sukurti tinkamą reglamentavimo aplinką, kuri būtų griežta, tačiau neskatintų nereikalingų ir atgrasančių biurokratinių procedūrų. Labai svarbu veiklą vykdyti palankioje aplinkoje, kaip teigiama komunikate. Komisija turi būti griežta įsipareigojimų nevykdančioms šalims, kad būtų išvengta lėšų švaistymo, kadangi grynuosius įnašus mokančios valstybės narės su tuo nesutiktų.

| 4.4. | Į sanglaudos politiką įtrauktas naujas principas, pagal kurį naudinga remti ribotą skaičių prioritetų, kadangi nepakanka išteklių visiems mažiau išsivysčiusių regionų poreikiams patenkinti. Išteklių sutelkimas didelio ilgalaikio ekonominio ir socialinio poveikio projektams remti turi privalumų sprendžiant specifines problemas, tačiau tam tikrais atvejais toks požiūris gali duoti priešingų rezultatų. Iš tikrųjų šalyse, kurių regionų išsivystymo lygis yra skirtingas ir kuriuose trūksta privačių investicijų, pernelyg didelis išteklių sutelkimas stabdys augimą ir vystymąsi tų vietovių ir sektorių, kurie kitu atveju galėtų gauti sanglaudos politikos fondų lėšų, kurios padėtų jiems pasivyti kitus ir teigiamai prisidėti prie integruoto vystymosi. |
| --- | --- |

4.4.

Į sanglaudos politiką įtrauktas naujas principas, pagal kurį naudinga remti ribotą skaičių prioritetų, kadangi nepakanka išteklių visiems mažiau išsivysčiusių regionų poreikiams patenkinti. Išteklių sutelkimas didelio ilgalaikio ekonominio ir socialinio poveikio projektams remti turi privalumų sprendžiant specifines problemas, tačiau tam tikrais atvejais toks požiūris gali duoti priešingų rezultatų. Iš tikrųjų šalyse, kurių regionų išsivystymo lygis yra skirtingas ir kuriuose trūksta privačių investicijų, pernelyg didelis išteklių sutelkimas stabdys augimą ir vystymąsi tų vietovių ir sektorių, kurie kitu atveju galėtų gauti sanglaudos politikos fondų lėšų, kurios padėtų jiems pasivyti kitus ir teigiamai prisidėti prie integruoto vystymosi.

| 4.5. | Nors apie sanglaudos politikos poveikį pateikta įvairių skaičių, realų investicijų poveikį kiekybiškai įvertinti vis dar sunku; tai rodo, kad pasirinkti ne patys tinkamiausi rodikliai. EESRK džiaugiasi pastebimais pokyčiais, t. y. ketinimu apibrėžti aiškius ir išmatuojamus siektinus tikslus ir rezultatus. Tačiau tenka apgailestauti, kad nevykdoma nuolatinė partnerystės susitarimuose nustatytų prioritetų, rodiklių ir tikslų stebėsena, kuri leistų prireikus imtis taisomųjų priemonių suteikiant valstybėms narėms tikrą atsakomybę už priemonių stebėsenos rezultatus ir patikimumą. |
| --- | --- |

4.5.

Nors apie sanglaudos politikos poveikį pateikta įvairių skaičių, realų investicijų poveikį kiekybiškai įvertinti vis dar sunku; tai rodo, kad pasirinkti ne patys tinkamiausi rodikliai. EESRK džiaugiasi pastebimais pokyčiais, t. y. ketinimu apibrėžti aiškius ir išmatuojamus siektinus tikslus ir rezultatus. Tačiau tenka apgailestauti, kad nevykdoma nuolatinė partnerystės susitarimuose nustatytų prioritetų, rodiklių ir tikslų stebėsena, kuri leistų prireikus imtis taisomųjų priemonių suteikiant valstybėms narėms tikrą atsakomybę už priemonių stebėsenos rezultatus ir patikimumą.

| 4.6. | Vis dėlto renkantis rodiklius nereikėtų apsiriboti vien tik kiekybiniu aspektu. Kiekybinis aspektas puikiai tinka vertinti augimą, tačiau vystymuisi vertinti reikalingi kokybiniai rodikliai, kurių negalima nepaisyti. |
| --- | --- |

4.6.

Vis dėlto renkantis rodiklius nereikėtų apsiriboti vien tik kiekybiniu aspektu. Kiekybinis aspektas puikiai tinka vertinti augimą, tačiau vystymuisi vertinti reikalingi kokybiniai rodikliai, kurių negalima nepaisyti.

| 4.7. | Miestai nurodomi kaip augimo varomoji jėga. Jie gaus beveik pusę ERPF skirtų sumų. Investicijoms į miestus ir jų galim dauginamajam poveikiui galima pritarti su tam tikromis išlygomis. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad tokios investicijos turi būti vykdomos atsargiai, kad nepaskatintų neigiamų padarinių turinčių centralizavimo tendencijų. Tiesa, kad žmonių pritraukimas į miestus gali paskatinti vystymąsi, tačiau tiesa ir tai, kad dėl pernelyg didelio gyventojų skaičiaus didėja skurdas ir socialinė atskirtis. Be to, dėl nepakankamų investicijų į labiau nuo centro nutolusius regionus prastėja žmonių gyvenimo kokybė, kas lemia vis ryškesnį vietovių tuštėjimą ir masinį gyventojų išvykimą į didžiuosius miestus. Dėl šių reiškinių apleidžiami ES vystymuisi itin svarbūs žemės ūkio, žuvininkystės ir pramonės sektoriai. |
| --- | --- |

4.7.

Miestai nurodomi kaip augimo varomoji jėga. Jie gaus beveik pusę ERPF skirtų sumų. Investicijoms į miestus ir jų galim dauginamajam poveikiui galima pritarti su tam tikromis išlygomis. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad tokios investicijos turi būti vykdomos atsargiai, kad nepaskatintų neigiamų padarinių turinčių centralizavimo tendencijų. Tiesa, kad žmonių pritraukimas į miestus gali paskatinti vystymąsi, tačiau tiesa ir tai, kad dėl pernelyg didelio gyventojų skaičiaus didėja skurdas ir socialinė atskirtis. Be to, dėl nepakankamų investicijų į labiau nuo centro nutolusius regionus prastėja žmonių gyvenimo kokybė, kas lemia vis ryškesnį vietovių tuštėjimą ir masinį gyventojų išvykimą į didžiuosius miestus. Dėl šių reiškinių apleidžiami ES vystymuisi itin svarbūs žemės ūkio, žuvininkystės ir pramonės sektoriai.

| 4.8. | Pabrėžiama, kad geresnis socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimas į procesus yra sanglaudos politikos kertinis akmuo. 2014 m. sausio mėn. Komisija paskelbė deleguotąjį reglamentą dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (6). Išnagrinėjus šį dokumentą paaiškėja, kad nėra didelių naujovių, palyginti su dabartine praktika. Jame išvardyti pagrindiniai partnerių atrankos ir dalyvavimo principai ir įvairaus pobūdžio geroji patirtis, tačiau neapibrėžiami privalomi šių socialinių partnerių stebėsenos mechanizmai. Tiesa, kad daugelyje valstybių narių, kur vykdomos konsultacijos, tačiau neatsižvelgiama į nuomonę tų, kurie yra arčiausiai tikrovės ir geriausiai žino problemas, socialiniai partneriai vis dar atlieka simbolinį vaidmenį sprendimų priėmimo procese. Nepaisant šių sunkumų, EESRK dar kartą išreiškia savo pritarimą plačiam Europos elgesio kodekso taikymui. |
| --- | --- |

4.8.

Pabrėžiama, kad geresnis socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimas į procesus yra sanglaudos politikos kertinis akmuo. 2014 m. sausio mėn. Komisija paskelbė deleguotąjį reglamentą dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (6). Išnagrinėjus šį dokumentą paaiškėja, kad nėra didelių naujovių, palyginti su dabartine praktika. Jame išvardyti pagrindiniai partnerių atrankos ir dalyvavimo principai ir įvairaus pobūdžio geroji patirtis, tačiau neapibrėžiami privalomi šių socialinių partnerių stebėsenos mechanizmai. Tiesa, kad daugelyje valstybių narių, kur vykdomos konsultacijos, tačiau neatsižvelgiama į nuomonę tų, kurie yra arčiausiai tikrovės ir geriausiai žino problemas, socialiniai partneriai vis dar atlieka simbolinį vaidmenį sprendimų priėmimo procese. Nepaisant šių sunkumų, EESRK dar kartą išreiškia savo pritarimą plačiam Europos elgesio kodekso taikymui.

6

| 4.9. | EESRK jau turėjo galimybę išreikšti savo įsitikinimą, kad visų partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų įtraukimas į programų ir projektų rengimą, įgyvendinimą ir ex post vertinimą padeda užtikrinti veiksmingesnį įgyvendinimą (7). |
| --- | --- |

4.9.

EESRK jau turėjo galimybę išreikšti savo įsitikinimą, kad visų partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų įtraukimas į programų ir projektų rengimą, įgyvendinimą ir ex post vertinimą padeda užtikrinti veiksmingesnį įgyvendinimą (7).

ex post

7

| 4.10. | Reikia sumažinti biurokratiją. Remiantis audito rekomendacijomis, programas reikėtų orientuoti į pasiektų rezultatų stebėseną, o ne į tai, kaip jie pasiekiami taikant painias administracines procedūras, kurioms reikalingos didžiulės ir daug kainuojančios viešosios ir privačios struktūros. Biurokratija yra tikra kliūtis daugelio verslininkų dalyvavimui ir viešojo administravimo veiksmingumui. Ne tik galima, bet ir pageidautina supaprastinti ir suvienodinti procedūras, taisykles ir formas. |
| --- | --- |

4.10.

Reikia sumažinti biurokratiją. Remiantis audito rekomendacijomis, programas reikėtų orientuoti į pasiektų rezultatų stebėseną, o ne į tai, kaip jie pasiekiami taikant painias administracines procedūras, kurioms reikalingos didžiulės ir daug kainuojančios viešosios ir privačios struktūros. Biurokratija yra tikra kliūtis daugelio verslininkų dalyvavimui ir viešojo administravimo veiksmingumui. Ne tik galima, bet ir pageidautina supaprastinti ir suvienodinti procedūras, taisykles ir formas.

5.   Geras valdymas – naujas iššūkis 2014–2020 metams

Geras valdymas – naujas iššūkis 2014–2020 metams

| 5.1. | Yra du požiūriai į gero valdymo svarbą ir poveikį ekonomikos augimui, tačiau požiūris, kad geras valdymas ir veiksmingos viešosios institucijos yra būtina sąlyga tvirtam ekonomikos augimui, sulaukia vis daugiau šalininkų. EESRK taip pat pritaria šiam požiūriui. |
| --- | --- |

5.1.

Yra du požiūriai į gero valdymo svarbą ir poveikį ekonomikos augimui, tačiau požiūris, kad geras valdymas ir veiksmingos viešosios institucijos yra būtina sąlyga tvirtam ekonomikos augimui, sulaukia vis daugiau šalininkų. EESRK taip pat pritaria šiam požiūriui.

| 5.2. | Teisinio tikrumo ir nepriklausomos teismų sistemos užtikrinimas ir tinkamas bei pastovus reguliavimas padeda mažinti administracinį švaistymą ir sukurti investicijoms palankų stabilumo pojūtį, kuris turi tiesioginės įtakos sanglaudos politikai. |
| --- | --- |

5.2.

Teisinio tikrumo ir nepriklausomos teismų sistemos užtikrinimas ir tinkamas bei pastovus reguliavimas padeda mažinti administracinį švaistymą ir sukurti investicijoms palankų stabilumo pojūtį, kuris turi tiesioginės įtakos sanglaudos politikai.

| 5.3. | EESRK pritaria tam, kad gero valdymo principas būtų įtrauktas į sanglaudos politiką, kaip nustatyta EBPO veiksmingo viešojo investavimo principuose, kadangi tai yra visuotinė būtinybė. Vienose valstybėse narėse yra lengviau įgyvendinti projektus ir pradėti naują verslą nei kitose; būtina pašalinti šiuos skirtumus, kadangi silpnas valdymas turi įtakos ne tik vidaus, bet ir bendrajai rinkai dėl sukuriamų kliūčių veiklos vykdytojams iš kitų valstybių narių. |
| --- | --- |

5.3.

EESRK pritaria tam, kad gero valdymo principas būtų įtrauktas į sanglaudos politiką, kaip nustatyta EBPO veiksmingo viešojo investavimo principuose, kadangi tai yra visuotinė būtinybė. Vienose valstybėse narėse yra lengviau įgyvendinti projektus ir pradėti naują verslą nei kitose; būtina pašalinti šiuos skirtumus, kadangi silpnas valdymas turi įtakos ne tik vidaus, bet ir bendrajai rinkai dėl sukuriamų kliūčių veiklos vykdytojams iš kitų valstybių narių.

| 5.4. | Pažymima, kad kai kuriose valstybėse narėse reikia gerinti koordinavimą regionų lygmeniu ar netgi įvesti veiksmingą regioninį valdymą, kuris būtų tarpinė grandis tarp nacionalinio ir vietos valdymo ir padėtų parengti regionų vystymuisi ir konvergencijai tikrai svarbias strategijas. Centrinė valdžia, nors dažnai nepajėgia išsiaiškinti regionų poreikių ir prioritetų, kartais nesuteikia reikiamų įgaliojimų regionų valdžios institucijoms ir joms tenka tik nacionalinės politinės valdžios idėjų perdavimo vaidmuo ir nekuria jokios pridėtinės vertės regionui. |
| --- | --- |

5.4.

Pažymima, kad kai kuriose valstybėse narėse reikia gerinti koordinavimą regionų lygmeniu ar netgi įvesti veiksmingą regioninį valdymą, kuris būtų tarpinė grandis tarp nacionalinio ir vietos valdymo ir padėtų parengti regionų vystymuisi ir konvergencijai tikrai svarbias strategijas. Centrinė valdžia, nors dažnai nepajėgia išsiaiškinti regionų poreikių ir prioritetų, kartais nesuteikia reikiamų įgaliojimų regionų valdžios institucijoms ir joms tenka tik nacionalinės politinės valdžios idėjų perdavimo vaidmuo ir nekuria jokios pridėtinės vertės regionui.

| 5.5. | Reiškiant susirūpinimą dėl gero valdymo nederėtų pamiršti, kad veiksmingesnį viešąjį administravimą galima užtikrinti tik darbuotojų mokymu ir politine valia atlikti reikiamus teisės aktų pakeitimus. |
| --- | --- |

5.5.

Reiškiant susirūpinimą dėl gero valdymo nederėtų pamiršti, kad veiksmingesnį viešąjį administravimą galima užtikrinti tik darbuotojų mokymu ir politine valia atlikti reikiamus teisės aktų pakeitimus.

2015 m. sausio 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 10.

1

(2)  OL C 451, 2014 12 16, p. 10.

2

(3)  OL C 248, 2011 8 25, p. 68.

3

(4)  OL C 44, 2013 2 15, p. 23.

4

(5)  OL C 191, 2012 6 29, p. 30.

5

(6)  Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014 (OL L 74, 2014 3 14, p. 1).

6

(7)  OL C 44, 2013 2 15, p. 23.

7

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/48

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų

[COM(2014) 215 final]

(2015/C 242/09)

| Pranešėjas: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |

Pranešėjas:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2014 m. balandžio 4 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato dėl efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų

COM(2014) 215 final.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. gruodžio 18 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 206 nariams balsavus už ir 10 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina komunikatą; šiame dokumente jis išdėsto savo pastabas ir ragina Komisiją bei valstybes nares kaip įmanoma greičiau pradėti koordinuoti savo veiklą dėl strateginių nuostatų, siūlomų dokumente, dėl kurio rengiama ši nuomonė. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK palankiai vertina komunikatą; šiame dokumente jis išdėsto savo pastabas ir ragina Komisiją bei valstybes nares kaip įmanoma greičiau pradėti koordinuoti savo veiklą dėl strateginių nuostatų, siūlomų dokumente, dėl kurio rengiama ši nuomonė.

| 1.2. | Komitetas mano, kad siekiant didelės Sąjungos piliečių gerovės, Europos Sąjungos valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos turi būti pagrįstos tokiais principais ir vertybėmis kaip, pavyzdžiui, universalumas, prieinamumas, teisingumas ir solidarumas. Be šių pagrindinių principų negalima sukurti Europos socialinio matmens, todėl jie turi būti numatyti ir saugomi visose su piliečių sveikata susijusiose ES politikos srityse. |
| --- | --- |

1.2.

Komitetas mano, kad siekiant didelės Sąjungos piliečių gerovės, Europos Sąjungos valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos turi būti pagrįstos tokiais principais ir vertybėmis kaip, pavyzdžiui, universalumas, prieinamumas, teisingumas ir solidarumas. Be šių pagrindinių principų negalima sukurti Europos socialinio matmens, todėl jie turi būti numatyti ir saugomi visose su piliečių sveikata susijusiose ES politikos srityse.

| 1.3. | Komitetas yra įsitikinęs, kad iš visą Europą ir ypač kai kurias valstybes nares ištikusios ekonomikos krizės negalima išbristi imantis priemonių, dėl kurių galiausiai sumažinama Europos piliečių teisė į sveikatos apsaugą. Nepaisant sveikatos priežiūros sąnaudų ir kainų, sveikata nėra prekė, todėl ji negali priklausyti nuo piliečių perkamosios galios. |
| --- | --- |

1.3.

Komitetas yra įsitikinęs, kad iš visą Europą ir ypač kai kurias valstybes nares ištikusios ekonomikos krizės negalima išbristi imantis priemonių, dėl kurių galiausiai sumažinama Europos piliečių teisė į sveikatos apsaugą. Nepaisant sveikatos priežiūros sąnaudų ir kainų, sveikata nėra prekė, todėl ji negali priklausyti nuo piliečių perkamosios galios.

| 1.4. | Norint didinti sveikatos priežiūros sistemų efektyvumą, reikia užtikrinti išteklių vertę juos naudojant kaip įmanoma veiksmingiau ir tausiau, o sveikatos priežiūros paslaugų organizavimas ir profesinė praktika turėtų būti orientuota į mokslinę ir techninę kokybę bei efektyvumą ir tvarumą visada užtikrinant didžiausią pagarbą pacientui. |
| --- | --- |

1.4.

Norint didinti sveikatos priežiūros sistemų efektyvumą, reikia užtikrinti išteklių vertę juos naudojant kaip įmanoma veiksmingiau ir tausiau, o sveikatos priežiūros paslaugų organizavimas ir profesinė praktika turėtų būti orientuota į mokslinę ir techninę kokybę bei efektyvumą ir tvarumą visada užtikrinant didžiausią pagarbą pacientui.

| 1.5. | Komitetas mano, kad yra nepriimtina, jog XXI amžiaus pradžioje turime pripažinti, kad trūksta palyginamų duomenų. Neturint patikimų ir tinkamų duomenų neįmanoma daryti pažangos ir parengti bendrų rodiklių, kurie leistų priimti sprendimus ir atlikti mokslinę analizę. Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares greičiau priimti patikimų rodiklių sistemą, kuri sudarytų sąlygas ES lygiu atlikti analizę ir imtis priemonių. |
| --- | --- |

1.5.

Komitetas mano, kad yra nepriimtina, jog XXI amžiaus pradžioje turime pripažinti, kad trūksta palyginamų duomenų. Neturint patikimų ir tinkamų duomenų neįmanoma daryti pažangos ir parengti bendrų rodiklių, kurie leistų priimti sprendimus ir atlikti mokslinę analizę. Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares greičiau priimti patikimų rodiklių sistemą, kuri sudarytų sąlygas ES lygiu atlikti analizę ir imtis priemonių.

| 1.6. | EESRK teikia prioritetą kovai su sveikatos priežiūros skirtumais. Ligų pasiskirstymą lemia socialinių reikalų, ekonomikos ir politikos srityse esantys skirtumai. Todėl valstybės narės turi įsipareigoti užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugos būtų teikiamos vadovaujantis lygybės principu, nepriklausomai nuo geografinės teritorijos, lyties, neįgalumo, pajamų ir finansinės padėties, amžiaus, rasės ar kitų aspektų, ir kad teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos būtų finansuojamos valstybės lėšomis (mokesčių ir sveikatos draudimo) solidariai perskirstant išteklius. Komitetas mano, jog būtina išsaugoti kaip įmanoma platesnį paslaugų portfelį už pagrįstą kainą užtikrinant, kad bendras mokėjimas už paslaugas nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims netaptų prieinamumo kliūtimi. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK teikia prioritetą kovai su sveikatos priežiūros skirtumais. Ligų pasiskirstymą lemia socialinių reikalų, ekonomikos ir politikos srityse esantys skirtumai. Todėl valstybės narės turi įsipareigoti užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugos būtų teikiamos vadovaujantis lygybės principu, nepriklausomai nuo geografinės teritorijos, lyties, neįgalumo, pajamų ir finansinės padėties, amžiaus, rasės ar kitų aspektų, ir kad teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos būtų finansuojamos valstybės lėšomis (mokesčių ir sveikatos draudimo) solidariai perskirstant išteklius. Komitetas mano, jog būtina išsaugoti kaip įmanoma platesnį paslaugų portfelį už pagrįstą kainą užtikrinant, kad bendras mokėjimas už paslaugas nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims netaptų prieinamumo kliūtimi.

| 1.7. | EESRK mano, kad sveikatos priežiūros specialistai yra esminis sveikatos priežiūros sistemų elementas. Norint turėti aukšto lygio specialistų, kurie Sąjungos piliečiams galėtų sėkmingai suteikti reikiamą pagalbą, būtinas kokybiškas techninis ir mokslinis išsilavinimas. Be to, Komitetas mano, kad valstybėse narėse taip pat reikėtų pasirūpinti etiniais jų mokymo aspektais ir juos propaguoti. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK mano, kad sveikatos priežiūros specialistai yra esminis sveikatos priežiūros sistemų elementas. Norint turėti aukšto lygio specialistų, kurie Sąjungos piliečiams galėtų sėkmingai suteikti reikiamą pagalbą, būtinas kokybiškas techninis ir mokslinis išsilavinimas. Be to, Komitetas mano, kad valstybėse narėse taip pat reikėtų pasirūpinti etiniais jų mokymo aspektais ir juos propaguoti.

| 1.8. | Komitetas mano, kad pirminės sveikatos priežiūros, kaip esminio sveikatos priežiūros sistemų teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų elemento, rėmimas gali padėti gerinti šių sistemų sveikatos rezultatus ir mažinti išlaidas, taip pat sudaryti sąlygas, kad šios sistemos taptų finansiškai tvaresnės. Komisija turi imtis koordinuojamojo vaidmens valstybėms narėms dalijantis nacionaline patirtimi. |
| --- | --- |

1.8.

Komitetas mano, kad pirminės sveikatos priežiūros, kaip esminio sveikatos priežiūros sistemų teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų elemento, rėmimas gali padėti gerinti šių sistemų sveikatos rezultatus ir mažinti išlaidas, taip pat sudaryti sąlygas, kad šios sistemos taptų finansiškai tvaresnės. Komisija turi imtis koordinuojamojo vaidmens valstybėms narėms dalijantis nacionaline patirtimi.

| 1.9. | Komitetas mano, kad reikia dėti pastangas apriboti farmacijos ir aukštųjų technologijų sąnaudas, nes jos daro lemiamą įtaką sveikatos priežiūros sistemų tvarumui. Nacionalinės ir europinės agentūros turi imtis lemiamo vaidmens vertinant į rinką pateikiamų vaistų ir technologijų veiksmingumą ir saugą sveikatos požiūriu. |
| --- | --- |

1.9.

Komitetas mano, kad reikia dėti pastangas apriboti farmacijos ir aukštųjų technologijų sąnaudas, nes jos daro lemiamą įtaką sveikatos priežiūros sistemų tvarumui. Nacionalinės ir europinės agentūros turi imtis lemiamo vaidmens vertinant į rinką pateikiamų vaistų ir technologijų veiksmingumą ir saugą sveikatos požiūriu.

| 1.10. | Valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų srityje ir ateityje vis svarbesnį vaidmenį turi atlikti informacinės ir ryšių technologijos nepamirštant, kad e. sveikata visų pirma turėtų būti orientuota į žmogų. |
| --- | --- |

1.10.

Valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų srityje ir ateityje vis svarbesnį vaidmenį turi atlikti informacinės ir ryšių technologijos nepamirštant, kad e. sveikata visų pirma turėtų būti orientuota į žmogų.

| 1.11. | Siekiant skatinti gerą sveikatos priežiūros sistemų valdymą visoje Europos Sąjungoje ir užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į pacientų nuomonę, renkant duomenis, atliekant sveikatos priežiūros sistemų prieigos, rezultatų ir gebėjimo jas pritaikyti stebėseną ir vertinimą, reikėtų visapusiškai pasinaudoti pacientų atsiliepimais ir viešosiomis konsultacijomis su pilietinės visuomenės organizacijomis, socialiniais partneriais ir plačiąja visuomene. |
| --- | --- |

1.11.

Siekiant skatinti gerą sveikatos priežiūros sistemų valdymą visoje Europos Sąjungoje ir užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į pacientų nuomonę, renkant duomenis, atliekant sveikatos priežiūros sistemų prieigos, rezultatų ir gebėjimo jas pritaikyti stebėseną ir vertinimą, reikėtų visapusiškai pasinaudoti pacientų atsiliepimais ir viešosiomis konsultacijomis su pilietinės visuomenės organizacijomis, socialiniais partneriais ir plačiąja visuomene.

2.   Įžanga

| 2.1. | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnyje numatyta, kad Sąjunga savo veikloje pripažįsta valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos apibrėžimą ir už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą. Be to, šio straipsnio 7 punkte nustatyta, kad valstybių narių atsakomybė apima sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros valdymą bei tam paskirtų išteklių paskirstymą. |
| --- | --- |

2.1.

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnyje numatyta, kad Sąjunga savo veikloje pripažįsta valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos apibrėžimą ir už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą. Be to, šio straipsnio 7 punkte nustatyta, kad valstybių narių atsakomybė apima sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros valdymą bei tam paskirtų išteklių paskirstymą.

| 2.2. | Taigi, atsižvelgiant į šią veiksmų laisvę ES veiksmai valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų srityje apsiriboja pirmiau nurodytame SESV straipsnyje išdėstytais visuomenės sveikatos klausimais. Teikdama finansinę paramą ir koordinuodama veiklą Komisija vis dėlto gali suteikti didelės pridėtinės vertės kitiems, su sveikatos priežiūros paslaugomis susijusiems aspektams, kurie valstybėms narėms suteiktų galimybę daryti pažangą konsoliduojant ir tobulinant nacionalines sveikatos priežiūros sistemas. Sveikatos priežiūros sistemos yra pagrįstos visomis bendromis Europos vertybėmis, pavyzdžiui, universalumo, galimybės naudotis geros kokybės priežiūra, teisingumo ir solidarumo, kaip pareikšta 2006 m. birželio mėn. Europos Sąjungos Taryboje (1). Valstybių narių sveikatos apsaugos ministrų deklaracijoje daroma išvada, kad sveikatos priežiūros sistemos yra pagrindinė Europos socialinės infrastruktūros dalis. |
| --- | --- |

2.2.

Taigi, atsižvelgiant į šią veiksmų laisvę ES veiksmai valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų srityje apsiriboja pirmiau nurodytame SESV straipsnyje išdėstytais visuomenės sveikatos klausimais. Teikdama finansinę paramą ir koordinuodama veiklą Komisija vis dėlto gali suteikti didelės pridėtinės vertės kitiems, su sveikatos priežiūros paslaugomis susijusiems aspektams, kurie valstybėms narėms suteiktų galimybę daryti pažangą konsoliduojant ir tobulinant nacionalines sveikatos priežiūros sistemas. Sveikatos priežiūros sistemos yra pagrįstos visomis bendromis Europos vertybėmis, pavyzdžiui, universalumo, galimybės naudotis geros kokybės priežiūra, teisingumo ir solidarumo, kaip pareikšta 2006 m. birželio mėn. Europos Sąjungos Taryboje (1). Valstybių narių sveikatos apsaugos ministrų deklaracijoje daroma išvada, kad sveikatos priežiūros sistemos yra pagrindinė Europos socialinės infrastruktūros dalis.

| 2.3. | Komisijos komunikate nurodoma keletas problemų, su kuriomis susidūrė Europos sveikatos priežiūros sistemos ir kurios tapo dar opesnės ištikus ekonomikos krizei. Šie sunkumai yra: sveikatos priežiūros sąnaudų augimas, laipsniškai senėjanti visuomenė ir dėl to didėjantis lėtinių ligų skaičius, taip pat auganti sveikatos priežiūros paslaugų paklausa, nevienodas sveikatos priežiūros specialistų pasiskirstymas ir jų trūkumas kai kuriose valstybėse narėse ir nevienodos galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

2.3.

Komisijos komunikate nurodoma keletas problemų, su kuriomis susidūrė Europos sveikatos priežiūros sistemos ir kurios tapo dar opesnės ištikus ekonomikos krizei. Šie sunkumai yra: sveikatos priežiūros sąnaudų augimas, laipsniškai senėjanti visuomenė ir dėl to didėjantis lėtinių ligų skaičius, taip pat auganti sveikatos priežiūros paslaugų paklausa, nevienodas sveikatos priežiūros specialistų pasiskirstymas ir jų trūkumas kai kuriose valstybėse narėse ir nevienodos galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas.

| 2.4. | Atsižvelgdama į tai ir remdamasi 2011 m. birželio mėn. (2) ir 2013 m. gruodžio mėn. (3) Europos Sąjungos Tarybos išvadomis, Komisija parengė šį komunikatą, dėl kurio prašoma pateikti EESRK nuomonę. 2014 m. birželio mėn. Europos Sąjungos Taryba savo išvadose dėl ekonomikos krizės ir sveikatos priežiūros (4) šį komunikatą įvertino palankiai. |
| --- | --- |

2.4.

Atsižvelgdama į tai ir remdamasi 2011 m. birželio mėn. (2) ir 2013 m. gruodžio mėn. (3) Europos Sąjungos Tarybos išvadomis, Komisija parengė šį komunikatą, dėl kurio prašoma pateikti EESRK nuomonę. 2014 m. birželio mėn. Europos Sąjungos Taryba savo išvadose dėl ekonomikos krizės ir sveikatos priežiūros (4) šį komunikatą įvertino palankiai.

| 2.5. | Komisija siūlo Europos Sąjungos efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų darbotvarkę, pagrįstą pagarba valstybių narių kompetencijai ir Europos Sąjungos teikiamomis gairėmis ir stebėsenos bei vertinimo priemonėmis. Ją sudaro šie elementai: |
| --- | --- |

2.5.

Komisija siūlo Europos Sąjungos efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų darbotvarkę, pagrįstą pagarba valstybių narių kompetencijai ir Europos Sąjungos teikiamomis gairėmis ir stebėsenos bei vertinimo priemonėmis. Ją sudaro šie elementai:

| 2.5.1. | parama sveikatos priežiūros sistemų efektyvumo didinimui trimis aspektais: sveikatos priežiūros sistemų veiklos vertinimo, sveikatos priežiūros kokybės, pacientų saugos ir priežiūros integravimo; sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo didinimas imantis priemonių, susijusių su sveikatos priežiūros specialistais, ekonomiškai efektyviai naudojant vaistus ir optimaliai taikant Direktyvą 2011/24/ES; sveikatos priežiūros sistemų atsparumo didinimas vertinant sveikatos technologijas, sveikatos informacijos sistemas ir e. sveikatą. |
| --- | --- |

2.5.1.

parama sveikatos priežiūros sistemų efektyvumo didinimui trimis aspektais: sveikatos priežiūros sistemų veiklos vertinimo, sveikatos priežiūros kokybės, pacientų saugos ir priežiūros integravimo; sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo didinimas imantis priemonių, susijusių su sveikatos priežiūros specialistais, ekonomiškai efektyviai naudojant vaistus ir optimaliai taikant Direktyvą 2011/24/ES; sveikatos priežiūros sistemų atsparumo didinimas vertinant sveikatos technologijas, sveikatos informacijos sistemas ir e. sveikatą.

3.   Pastabos dėl Komisijos komunikato nuostatų

| 3.1. | Augančios sveikatos priežiūros sąnaudos, gyventojų senėjimas ir lėtinių ligų, kuriomis dažniausiai serga vyresnio amžiaus žmonės, dažnėjimas nėra problemos, kurios atsirado pastarąjį dešimtmetį, o problemos, kurios kaupėsi keletą dešimtmečių ir dar pasunkėjo dėl ištikus krizei sumažinto šios politikos finansavimo. Todėl strateginis planavimas turi būti orientuotas į tai, kaip efektyviai ir veiksmingai suteikti išteklių, kurių sveikatos priežiūros sistemoms nuolat reikės artimiausiais metais teikiant sveikatos priežiūros paslaugas dėl ilgėjančios tikėtinos gyvenimo trukmės vis senėjančiai ir vis daugiau priežiūros reikalaujančiai visuomenei. |
| --- | --- |

3.1.

Augančios sveikatos priežiūros sąnaudos, gyventojų senėjimas ir lėtinių ligų, kuriomis dažniausiai serga vyresnio amžiaus žmonės, dažnėjimas nėra problemos, kurios atsirado pastarąjį dešimtmetį, o problemos, kurios kaupėsi keletą dešimtmečių ir dar pasunkėjo dėl ištikus krizei sumažinto šios politikos finansavimo. Todėl strateginis planavimas turi būti orientuotas į tai, kaip efektyviai ir veiksmingai suteikti išteklių, kurių sveikatos priežiūros sistemoms nuolat reikės artimiausiais metais teikiant sveikatos priežiūros paslaugas dėl ilgėjančios tikėtinos gyvenimo trukmės vis senėjančiai ir vis daugiau priežiūros reikalaujančiai visuomenei.

| 3.1.1. | Mūsų nacionalinėse sveikatos priežiūros sistemose svarbų vaidmenį privalo atlikti sveikatingumo skatinimas ir ligų prevencija kaip esminės sveikatos apsaugos priemonės. Sveikatos priežiūros išlaidas galima gerokai sumažinti investuojant į švietimą sveikatos klausimais ir skatinant aktyvesnį ir sveikesnį gyvenimo būdą, siekiant sumažinti nutukimą, rūkymą ir alkoholio vartojimą. Reguliarios vėžio atrankinės patikros ir sveikatos patikrinimai gali padėti vyresnio amžiaus žmonėms, išėjus į pensiją, ilgiau ir sveikiau gyventi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Mūsų nacionalinėse sveikatos priežiūros sistemose svarbų vaidmenį privalo atlikti sveikatingumo skatinimas ir ligų prevencija kaip esminės sveikatos apsaugos priemonės. Sveikatos priežiūros išlaidas galima gerokai sumažinti investuojant į švietimą sveikatos klausimais ir skatinant aktyvesnį ir sveikesnį gyvenimo būdą, siekiant sumažinti nutukimą, rūkymą ir alkoholio vartojimą. Reguliarios vėžio atrankinės patikros ir sveikatos patikrinimai gali padėti vyresnio amžiaus žmonėms, išėjus į pensiją, ilgiau ir sveikiau gyventi.

| 3.2. | Komitetas pritaria tam, kad Europos Sąjungos valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos turi būti pagrįstos principais ir vertybėmis, pavyzdžiui, universalumu, prieinamumu visiems, teisingumu ir solidarumu. Tai yra principai, užtikrinantys, kad visi Europos Sąjungos piliečiai turėtų teisę į sveikatos apsaugą ir sveikatos priežiūros paslaugas, kad būtų tinkamai ir laiku teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos siekiant geriausių sveikatos rezultatų, kad sveikatos priežiūros paslaugos būtų teikiamos vadovaujantis lygybės principu, nepriklausomai nuo geografinės teritorijos, lyties, neįgalumo, pajamų, amžiaus, rasės ar kitų aspektų ir kad teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos būtų finansuojamos valstybės lėšomis (mokesčių ir (arba) sveikatos draudimo) solidariai perskirstant išteklius. |
| --- | --- |

3.2.

Komitetas pritaria tam, kad Europos Sąjungos valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos turi būti pagrįstos principais ir vertybėmis, pavyzdžiui, universalumu, prieinamumu visiems, teisingumu ir solidarumu. Tai yra principai, užtikrinantys, kad visi Europos Sąjungos piliečiai turėtų teisę į sveikatos apsaugą ir sveikatos priežiūros paslaugas, kad būtų tinkamai ir laiku teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos siekiant geriausių sveikatos rezultatų, kad sveikatos priežiūros paslaugos būtų teikiamos vadovaujantis lygybės principu, nepriklausomai nuo geografinės teritorijos, lyties, neįgalumo, pajamų, amžiaus, rasės ar kitų aspektų ir kad teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos būtų finansuojamos valstybės lėšomis (mokesčių ir (arba) sveikatos draudimo) solidariai perskirstant išteklius.

| 3.3. | Komitetas mano, kad visą Europos Sąjungą ir ypač kai kurias valstybes nares ištikusi ekonomikos krizė neturėtų pateisinti atsirandančio suskirstymo į pirmos ir antros klasės piliečius, nes visi turime teisę į sveikatos apsaugą. Šiuo požiūriu Komitetas taip pat turi stebėti, kad skirtingi sveikatos priežiūros pajėgumai ir kokybė skirtingose valstybėse narėse pasitarnautų ir ES piliečiams, kurie laikinai dirba ne savo kilmės šalyje, o užsienyje. Šios sistemos negali tapti efektyviomis ir tvariomis, jei pamirštami jų naudotojai. Nepaisant sveikatos priežiūros sąnaudų ir kainų, sveikata nėra prekė, todėl ji jokiu būdu negali priklausyti nuo piliečių perkamosios galios. |
| --- | --- |

3.3.

Komitetas mano, kad visą Europos Sąjungą ir ypač kai kurias valstybes nares ištikusi ekonomikos krizė neturėtų pateisinti atsirandančio suskirstymo į pirmos ir antros klasės piliečius, nes visi turime teisę į sveikatos apsaugą. Šiuo požiūriu Komitetas taip pat turi stebėti, kad skirtingi sveikatos priežiūros pajėgumai ir kokybė skirtingose valstybėse narėse pasitarnautų ir ES piliečiams, kurie laikinai dirba ne savo kilmės šalyje, o užsienyje. Šios sistemos negali tapti efektyviomis ir tvariomis, jei pamirštami jų naudotojai. Nepaisant sveikatos priežiūros sąnaudų ir kainų, sveikata nėra prekė, todėl ji jokiu būdu negali priklausyti nuo piliečių perkamosios galios.

| 3.4. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo nuomonėje (5) dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (6) aiškiai pareiškė, kad „Komisija turi kuo geriau išnaudoti priemones (pavyzdžiui, atvirą koordinavimo metodą (AKM), poveikio vertinimus, mokslinių tyrimų programas, rodiklius, bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis) ir apsvarstyti su valstybėmis narėmis naujus metodus siekiant užtikrinti, kad ES politika ir veiksmai būtų skirti veiksniams, kurie didina sveikatos priežiūros skirtumus visoje ES“. Komitetas dar kartą patvirtina šios nuomonės nuostatas ir pritaria visoms savo pateiktoms rekomendacijoms dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo. |
| --- | --- |

3.4.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo nuomonėje (5) dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (6) aiškiai pareiškė, kad „Komisija turi kuo geriau išnaudoti priemones (pavyzdžiui, atvirą koordinavimo metodą (AKM), poveikio vertinimus, mokslinių tyrimų programas, rodiklius, bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis) ir apsvarstyti su valstybėmis narėmis naujus metodus siekiant užtikrinti, kad ES politika ir veiksmai būtų skirti veiksniams, kurie didina sveikatos priežiūros skirtumus visoje ES“. Komitetas dar kartą patvirtina šios nuomonės nuostatas ir pritaria visoms savo pateiktoms rekomendacijoms dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo.

| 3.5. | EESRK nuomonėje (7) dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo patvirtinama trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ (8) Komitetas pasinaudojo galimybe pareikšti savo nuomonę apie kai kuriuos komunikato aspektus. Šiuo požiūriu Komitetas dar kartą patvirtina savo pastabas dėl sveikatos priežiūros technologijų vertinimo, sveikatos priežiūros specialistų mokymo, įrodymais pagrįstos medicinos ir pasikeitimo gerąją patirtimi. |
| --- | --- |

3.5.

EESRK nuomonėje (7) dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo patvirtinama trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ (8) Komitetas pasinaudojo galimybe pareikšti savo nuomonę apie kai kuriuos komunikato aspektus. Šiuo požiūriu Komitetas dar kartą patvirtina savo pastabas dėl sveikatos priežiūros technologijų vertinimo, sveikatos priežiūros specialistų mokymo, įrodymais pagrįstos medicinos ir pasikeitimo gerąją patirtimi.

| 3.6. | Komiteto nuomone, labai svarbu sveikatos priežiūros sektorių įtraukti į Europos semestrą. Pakankamas to pagrindas būtų sektoriaus dalis valstybių narių bendrojo vidaus produkto atžvilgiu, jame dirbančių žmonių skaičius ir jo inovacijų potencialas. Vis dėlto rekomendacijos, kurios teikiamos Europos semestro vertinimuose, turi būti įgyvendinamos su sąlyga, kad jos jokiu būtu nesumenkins principų ir vertybių, kuriais pagrįstos ES valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos. |
| --- | --- |

3.6.

Komiteto nuomone, labai svarbu sveikatos priežiūros sektorių įtraukti į Europos semestrą. Pakankamas to pagrindas būtų sektoriaus dalis valstybių narių bendrojo vidaus produkto atžvilgiu, jame dirbančių žmonių skaičius ir jo inovacijų potencialas. Vis dėlto rekomendacijos, kurios teikiamos Europos semestro vertinimuose, turi būti įgyvendinamos su sąlyga, kad jos jokiu būtu nesumenkins principų ir vertybių, kuriais pagrįstos ES valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos.

| 3.7. | Jei sveikatos priežiūros efektyvumo siekiama tik dėl gerų rezultatų, pamirštami kiti aspektai, į kuriuos būtina atsižvelgti, kai stinga išteklių ir yra ribojamas finansavimas. Be to, efektyvi ir vertinga sveikatos priežiūros sistema suteikia galimybę maksimaliai pagerinti teikiamų paslaugų kokybę ir turimais ištekliais pasiekti kuo geresnių rezultatų. Vadinasi, negalima didinti sveikatos priežiūros sistemos efektyvumo neatsižvelgiant į veiksmingumą. Norint užtikrinti išteklių vertę, reikia juos naudoti kaip įmanoma veiksmingiau ir efektyviau, o sveikatos priežiūros paslaugų organizavimas ir profesinė praktika turėtų būti orientuota į mokslinę ir techninę kokybę bei efektyvumą ir tvarumą. |
| --- | --- |

3.7.

Jei sveikatos priežiūros efektyvumo siekiama tik dėl gerų rezultatų, pamirštami kiti aspektai, į kuriuos būtina atsižvelgti, kai stinga išteklių ir yra ribojamas finansavimas. Be to, efektyvi ir vertinga sveikatos priežiūros sistema suteikia galimybę maksimaliai pagerinti teikiamų paslaugų kokybę ir turimais ištekliais pasiekti kuo geresnių rezultatų. Vadinasi, negalima didinti sveikatos priežiūros sistemos efektyvumo neatsižvelgiant į veiksmingumą. Norint užtikrinti išteklių vertę, reikia juos naudoti kaip įmanoma veiksmingiau ir efektyviau, o sveikatos priežiūros paslaugų organizavimas ir profesinė praktika turėtų būti orientuota į mokslinę ir techninę kokybę bei efektyvumą ir tvarumą.

| 3.8. | Komitetas pritaria tam, kad Komisija ir valstybės narės bendradarbiautų įgyvendinant ES lygmens rodiklius, kurie leistų įvertinti veiksmų efektyvumą sveikatos priežiūros srityje. Šiuo tikslu valstybės narės turi sukurti patvirtintas, skaidrias ir objektyvias duomenų rinkimo sistemas ir jomis naudotis, kad būtų galima atlikti bendrą analizę, kuri sudarytų sąlygas imtis bendradarbiavimo priemonių siekiant skirtingose valstybėse narėse ir jų viduje sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus. XXI amžiaus pradžioje yra nepriimtina, jog vis dėlto turime pripažinti, kad trūksta palyginamų duomenų. Neturint reikiamų ir tinkamų duomenų neįmanoma daryti pažangos ir parengti bendrų rodiklių, kurie padėtų priimti sprendimus ir atlikti mokslinę analizę. |
| --- | --- |

3.8.

Komitetas pritaria tam, kad Komisija ir valstybės narės bendradarbiautų įgyvendinant ES lygmens rodiklius, kurie leistų įvertinti veiksmų efektyvumą sveikatos priežiūros srityje. Šiuo tikslu valstybės narės turi sukurti patvirtintas, skaidrias ir objektyvias duomenų rinkimo sistemas ir jomis naudotis, kad būtų galima atlikti bendrą analizę, kuri sudarytų sąlygas imtis bendradarbiavimo priemonių siekiant skirtingose valstybėse narėse ir jų viduje sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus. XXI amžiaus pradžioje yra nepriimtina, jog vis dėlto turime pripažinti, kad trūksta palyginamų duomenų. Neturint reikiamų ir tinkamų duomenų neįmanoma daryti pažangos ir parengti bendrų rodiklių, kurie padėtų priimti sprendimus ir atlikti mokslinę analizę.

| 3.9. | Sveikatos rodiklių nauda grindžiama jų patikimumu, o tai yra būtina sąlyga norint palyginti. Savo komunikate Komisija pripažįsta patikimumo trūkumą, todėl sudėtinga palyginti gautus rezultatus. Dėl šios priežasties Komitetas pritaria Europos pagrindinių sveikatos rodiklių sistemai, kuri suteikia palyginamų duomenų apie sveikatą ir jai poveikį darančią elgseną, taip pat apie ligas ir sveikatos priežiūros sistemas, o tai gali padėti kai kurioms valstybėms narėms patobulinti informacijos sistemas ir įgyvendinti iki šiol netaikytus rodiklius ir tokiu būdu supaprastinti pasikeitimą gerąja patirtimi. Komitetas taip pat palankiai vertina bendrą sveikatos vertinimo sistemą, kurią parengė Socialinės apsaugos komiteto rodiklių pogrupis. |
| --- | --- |

3.9.

Sveikatos rodiklių nauda grindžiama jų patikimumu, o tai yra būtina sąlyga norint palyginti. Savo komunikate Komisija pripažįsta patikimumo trūkumą, todėl sudėtinga palyginti gautus rezultatus. Dėl šios priežasties Komitetas pritaria Europos pagrindinių sveikatos rodiklių sistemai, kuri suteikia palyginamų duomenų apie sveikatą ir jai poveikį darančią elgseną, taip pat apie ligas ir sveikatos priežiūros sistemas, o tai gali padėti kai kurioms valstybėms narėms patobulinti informacijos sistemas ir įgyvendinti iki šiol netaikytus rodiklius ir tokiu būdu supaprastinti pasikeitimą gerąja patirtimi. Komitetas taip pat palankiai vertina bendrą sveikatos vertinimo sistemą, kurią parengė Socialinės apsaugos komiteto rodiklių pogrupis.

| 3.10. | Komitetas mano, kad veiksmingą sveikatos priežiūros paslaugų universalumo pripažinimą gali sumenkinti sveikatos priežiūros sistemų prieinamumo problemos. Kai kyla prieinamumo problemų, labiausiai nukenčia mažiausias pajamas gaunančios visuomenės grupės. Siekiant sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus, pirmiausia reikia išspręsti prieinamumo problemą. Veiksmingas pirminės sveikatos priežiūros įgyvendinimas kaimo vietovėse, netoliese esantys greitosios pagalbos skyriai, tinkama transporto ir komunikacijos infrastruktūra, specializuotos sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas ir apribojimai įvedant bendrą mokėjimą (atsižvelgiant į pajamas), yra keletas svarbiausių elementų norint užtikrinti piliečių galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, o valstybės narės būtent šioje srityje turėtų imtis priemonių. |
| --- | --- |

3.10.

Komitetas mano, kad veiksmingą sveikatos priežiūros paslaugų universalumo pripažinimą gali sumenkinti sveikatos priežiūros sistemų prieinamumo problemos. Kai kyla prieinamumo problemų, labiausiai nukenčia mažiausias pajamas gaunančios visuomenės grupės. Siekiant sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus, pirmiausia reikia išspręsti prieinamumo problemą. Veiksmingas pirminės sveikatos priežiūros įgyvendinimas kaimo vietovėse, netoliese esantys greitosios pagalbos skyriai, tinkama transporto ir komunikacijos infrastruktūra, specializuotos sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas ir apribojimai įvedant bendrą mokėjimą (atsižvelgiant į pajamas), yra keletas svarbiausių elementų norint užtikrinti piliečių galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, o valstybės narės būtent šioje srityje turėtų imtis priemonių.

| 3.11. | EESRK pritaria Komisijos nuogąstavimui ir pripažįsta, kad pasirašius Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją būtina imtis visų įmanomų priemonių, kad užtikrintų neįgaliųjų galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, o tai reiškia, kad būtina užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugos būtų fiziškai prieinamos neįgaliesiems. |
| --- | --- |

3.11.

EESRK pritaria Komisijos nuogąstavimui ir pripažįsta, kad pasirašius Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją būtina imtis visų įmanomų priemonių, kad užtikrintų neįgaliųjų galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, o tai reiškia, kad būtina užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugos būtų fiziškai prieinamos neįgaliesiems.

| 3.12. | Komitetas pritaria Komisijai, kad reikia išlaikyti sveikatos priežiūros paslaugų finansavimo mechanizmų stabilumą. Šiuo požiūriu bendras finansavimas iš įnašų ir mokesčių gali užtikrinti sveikatos priežiūros sistemų finansinį stabilumą. Komitetas mano, kad šių sistemų atsparumo arba tvirtumo didinimas taip pat yra susijęs su labai profesionaliu valdymu, pagrįstu veiksmingomis informacijos sistemomis, kad būtų galima tiksliai apskaičiuoti sveikatos priežiūros paslaugų sąnaudas. Visa tai ir aukštos kvalifikacijos bei motyvuoti sveikatos specialistai gali tapti tvirtu ir stabiliu tvarios sveikatos priežiūros sistemos pagrindu. |
| --- | --- |

3.12.

Komitetas pritaria Komisijai, kad reikia išlaikyti sveikatos priežiūros paslaugų finansavimo mechanizmų stabilumą. Šiuo požiūriu bendras finansavimas iš įnašų ir mokesčių gali užtikrinti sveikatos priežiūros sistemų finansinį stabilumą. Komitetas mano, kad šių sistemų atsparumo arba tvirtumo didinimas taip pat yra susijęs su labai profesionaliu valdymu, pagrįstu veiksmingomis informacijos sistemomis, kad būtų galima tiksliai apskaičiuoti sveikatos priežiūros paslaugų sąnaudas. Visa tai ir aukštos kvalifikacijos bei motyvuoti sveikatos specialistai gali tapti tvirtu ir stabiliu tvarios sveikatos priežiūros sistemos pagrindu.

| 3.13. | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad vienas iš pagrindinių sunkumų, su kuriais susiduria kai kurios valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos, yra sveikatos priežiūros specialistų trūkumas. Specialistų dar labiau trūksta dėl didelės jų emigracijos į kitas Sąjungos valstybes nares ir už ES ribų. Atsižvelgdamas į tai, kad priežastys yra įvairios ir sudėtingos, Komitetas mano, jog Komisijos siūlomoje darbotvarkėje reikėtų numatyti priemonių, didinančių sveikatos priežiūros profesijų patrauklumą jaunimui, kad ne tik kaskart būtų daugiau kandidatų į šias studijas, bet ir kad ši profesija taptų patraukli tiek profesiniu, tiek darbo požiūriu. |
| --- | --- |

3.13.

EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad vienas iš pagrindinių sunkumų, su kuriais susiduria kai kurios valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos, yra sveikatos priežiūros specialistų trūkumas. Specialistų dar labiau trūksta dėl didelės jų emigracijos į kitas Sąjungos valstybes nares ir už ES ribų. Atsižvelgdamas į tai, kad priežastys yra įvairios ir sudėtingos, Komitetas mano, jog Komisijos siūlomoje darbotvarkėje reikėtų numatyti priemonių, didinančių sveikatos priežiūros profesijų patrauklumą jaunimui, kad ne tik kaskart būtų daugiau kandidatų į šias studijas, bet ir kad ši profesija taptų patraukli tiek profesiniu, tiek darbo požiūriu.

4.   Pastabos dėl Europos Sąjungos efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų darbotvarkės

| 4.1. | Šiandien pažangiausioje visuomenėje sveikatos priežiūros sistemų veiklos vertinimas be kitų dalykų yra būdas paversti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus atskaitingais šių paslaugų gavėjams ir priemonė planuoti ateitį. Remdamasis pagal Talino chartiją prisiimtais įsipareigojimais Komitetas pritaria tam, kad valstybėms narėms reikia suteikti priemonių ir metodikų, kurios padėtų suartinti sveikatos priežiūros sistemas ir sumažinti šių sistemų vidaus ir išorės skirtumus. |
| --- | --- |

4.1.

Šiandien pažangiausioje visuomenėje sveikatos priežiūros sistemų veiklos vertinimas be kitų dalykų yra būdas paversti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus atskaitingais šių paslaugų gavėjams ir priemonė planuoti ateitį. Remdamasis pagal Talino chartiją prisiimtais įsipareigojimais Komitetas pritaria tam, kad valstybėms narėms reikia suteikti priemonių ir metodikų, kurios padėtų suartinti sveikatos priežiūros sistemas ir sumažinti šių sistemų vidaus ir išorės skirtumus.

| 4.2. | Norint užtikrinti pacientų saugą, reikia kiek galima labiau sumažinti žalos pacientui pavojų, siekiant išvengti netyčinių sužeidimų dėl teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos ar medicinos praktikos klaidos. Propaguojant pacientų saugą reikia valdyti riziką, teikti pranešimus apie nelaimingus atsitikimus, juos analizuoti ir sekti, taip pat įgyvendinti sprendimus, kaip sumažinti jų pasikartojimo riziką. EESRK patvirtina nuomonės (9) dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (10) rekomendacijas ir jas taiko visiems su infekcinėmis ligomis nesusijusiems pavojams, ypač pabrėždamas būtinybę pranešti apie nepageidaujamą poveikį ir imtis priemonių jį pašalinti. Šiuo tikslu reikėtų numatyti atitinkamų priemonių. |
| --- | --- |

4.2.

Norint užtikrinti pacientų saugą, reikia kiek galima labiau sumažinti žalos pacientui pavojų, siekiant išvengti netyčinių sužeidimų dėl teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos ar medicinos praktikos klaidos. Propaguojant pacientų saugą reikia valdyti riziką, teikti pranešimus apie nelaimingus atsitikimus, juos analizuoti ir sekti, taip pat įgyvendinti sprendimus, kaip sumažinti jų pasikartojimo riziką. EESRK patvirtina nuomonės (9) dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (10) rekomendacijas ir jas taiko visiems su infekcinėmis ligomis nesusijusiems pavojams, ypač pabrėždamas būtinybę pranešti apie nepageidaujamą poveikį ir imtis priemonių jį pašalinti. Šiuo tikslu reikėtų numatyti atitinkamų priemonių.

| 4.3. | Komitetas mano, kad pacientui skirtos sveikatos priežiūros paslaugos turi būti koordinuojamos visais paslaugų teikimo lygmenimis, siekiant, kad pirminės sveikatos priežiūros lygmuo taptų svarbiausias nustatant ir sprendžiant sveikatos problemas. Tvirtas, išvystytas ir aukštos kvalifikacijos specialistų pirminės sveikatos priežiūros tinklas leidžia artimesniu lygmeniu spręsti sveikatos problemas, padeda išvengti nereikalingų specializuotų paslaugų ir sumažina paslaugų sąnaudas išvengiant didelės priklausomybės nuo hospitalizavimo paslaugų. Valstybėms narėms dalijantis nacionaline patirtimi, Komisija turi imtis koordinuojamojo vaidmens. |
| --- | --- |

4.3.

Komitetas mano, kad pacientui skirtos sveikatos priežiūros paslaugos turi būti koordinuojamos visais paslaugų teikimo lygmenimis, siekiant, kad pirminės sveikatos priežiūros lygmuo taptų svarbiausias nustatant ir sprendžiant sveikatos problemas. Tvirtas, išvystytas ir aukštos kvalifikacijos specialistų pirminės sveikatos priežiūros tinklas leidžia artimesniu lygmeniu spręsti sveikatos problemas, padeda išvengti nereikalingų specializuotų paslaugų ir sumažina paslaugų sąnaudas išvengiant didelės priklausomybės nuo hospitalizavimo paslaugų. Valstybėms narėms dalijantis nacionaline patirtimi, Komisija turi imtis koordinuojamojo vaidmens.

| 4.4. | Sveikatos priežiūros sektoriuje dirbančių žmonių skaičius kaip visos valstybių narių darbo jėgos dalis yra pakankamai didelė, kad pritrūkus tokių specialistų jį būtų galima laikyti sveikatos priežiūros aprėpties problema. Siekiant išvengti tokios padėties, Europos Sąjunga turi stebėti ir analizuoti sveikatos priežiūros specialistų rengimą, nors jis ir priklauso valstybių narių kompetencijai, kad bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis būtų išlaikyta specialistų kritinė masė, kuri leistų aptarnauti vis daugiau gyventojų, kuriems reikalinga sveikatos priežiūra. Komitetas mano, kad siekiant stiprinti reikiamus švietimo ir akademinius pajėgumus taip pat reikalinga finansinė parama. |
| --- | --- |

4.4.

Sveikatos priežiūros sektoriuje dirbančių žmonių skaičius kaip visos valstybių narių darbo jėgos dalis yra pakankamai didelė, kad pritrūkus tokių specialistų jį būtų galima laikyti sveikatos priežiūros aprėpties problema. Siekiant išvengti tokios padėties, Europos Sąjunga turi stebėti ir analizuoti sveikatos priežiūros specialistų rengimą, nors jis ir priklauso valstybių narių kompetencijai, kad bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis būtų išlaikyta specialistų kritinė masė, kuri leistų aptarnauti vis daugiau gyventojų, kuriems reikalinga sveikatos priežiūra. Komitetas mano, kad siekiant stiprinti reikiamus švietimo ir akademinius pajėgumus taip pat reikalinga finansinė parama.

| 4.5. | EESRK mano, kad kokybiškas techninis ir mokslinis išsilavinimas yra būtinas, kad turėtume aukštos kvalifikacijos sveikatos priežiūros specialistų, kurie Sąjungos piliečiams galėtų sėkmingai teikti reikiamas paslaugas. Be to, Komitetas mano, kad valstybėse narėse taip pat reikėtų pasirūpinti etiniais jų mokymo aspektais ir juos propaguoti. |
| --- | --- |

4.5.

EESRK mano, kad kokybiškas techninis ir mokslinis išsilavinimas yra būtinas, kad turėtume aukštos kvalifikacijos sveikatos priežiūros specialistų, kurie Sąjungos piliečiams galėtų sėkmingai teikti reikiamas paslaugas. Be to, Komitetas mano, kad valstybėse narėse taip pat reikėtų pasirūpinti etiniais jų mokymo aspektais ir juos propaguoti.

| 4.6. | Farmacinės sąnaudos yra vienas pagrindinių elementų, darančių įtaką sveikatos priežiūros paslaugų kainai ir lemiančių jų tvarumą. Vaistų skyrimas pagal veikliąją medžiagą (PSO bendras tarptautinis pavadinimas) yra viena iš galimybių sumažinti sąskaitą už vaistus, jei receptas išrašomas pagal minėtą principą, o ne nurodant komercinį pavadinimą. Tam tikrose Europos Sąjungos sveikatos priežiūros įstaigose yra tokių receptų išrašymo pavyzdžių. Šia patirtimi galėtų pasinaudoti ir kitos valstybės narės. Vis dėlto imantis bet kokių priemonių reikia atsižvelgti į būtinybę vykdyti naujų vaistų mokslinius tyrimus ir finansuoti šią veiklą. |
| --- | --- |

4.6.

Farmacinės sąnaudos yra vienas pagrindinių elementų, darančių įtaką sveikatos priežiūros paslaugų kainai ir lemiančių jų tvarumą. Vaistų skyrimas pagal veikliąją medžiagą (PSO bendras tarptautinis pavadinimas) yra viena iš galimybių sumažinti sąskaitą už vaistus, jei receptas išrašomas pagal minėtą principą, o ne nurodant komercinį pavadinimą. Tam tikrose Europos Sąjungos sveikatos priežiūros įstaigose yra tokių receptų išrašymo pavyzdžių. Šia patirtimi galėtų pasinaudoti ir kitos valstybės narės. Vis dėlto imantis bet kokių priemonių reikia atsižvelgti į būtinybę vykdyti naujų vaistų mokslinius tyrimus ir finansuoti šią veiklą.

| 4.7. | Komitetas pritaria šioje nuomonėje nagrinėjamo Komisijos komunikato nuostatoms dėl optimalaus Direktyvos 2011/24/ES (11) taikymo, tačiau mano, kad tai nėra pagrindinė nacionalinių sveikatos sistemų prieinamumo piliečiams problema ir kad optimalus šios direktyvos taikymas nepadidins nacionalinių sistemų prieinamumo piliečiams. Komitetas supranta, kad pagal komunikatą prieinamumas visų pirma turi būti orientuotas į gyventojų aprėpties didinimą siekiant, kad ji taptų visuotine, suformuoti kaip įmanoma platesnį pagrįstų kainų paslaugų portfelį ir užtikrinti, kad bendras mokėjimas už paslaugas nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims netaptų prieinamumo kliūtimi. Užtikrinant saugią ir kokybišką tarpvalstybinę pagalbą piliečiui negarantuojama, kad savo kilmės šalyje jis gaus būtinąsias sveikatos priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

4.7.

Komitetas pritaria šioje nuomonėje nagrinėjamo Komisijos komunikato nuostatoms dėl optimalaus Direktyvos 2011/24/ES (11) taikymo, tačiau mano, kad tai nėra pagrindinė nacionalinių sveikatos sistemų prieinamumo piliečiams problema ir kad optimalus šios direktyvos taikymas nepadidins nacionalinių sistemų prieinamumo piliečiams. Komitetas supranta, kad pagal komunikatą prieinamumas visų pirma turi būti orientuotas į gyventojų aprėpties didinimą siekiant, kad ji taptų visuotine, suformuoti kaip įmanoma platesnį pagrįstų kainų paslaugų portfelį ir užtikrinti, kad bendras mokėjimas už paslaugas nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims netaptų prieinamumo kliūtimi. Užtikrinant saugią ir kokybišką tarpvalstybinę pagalbą piliečiui negarantuojama, kad savo kilmės šalyje jis gaus būtinąsias sveikatos priežiūros paslaugas.

| 4.8. | Vykdant medicininius mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas atsiranda naujų sveikatos priežiūros technologijų, kurios padeda spręsti medicininius iššūkius diagnostikos ir terapijos srityse. Dėl didelių šių technologijų sąnaudų ir tariamo jų veiksmingumo reikalinga pajėgi šių technologijų vertinimo sistema. Komitetą labai sudomino tai, kad Europos sveikatos priežiūros technologijų tinklas (EUnetHTA), skatindamas sinergijas ir sudarydamas sąlygas savo vertinimų sklaidai, suteikia pridėtinės vertės valstybių narių nacionalinėms ir regioninėms agentūroms. |
| --- | --- |

4.8.

Vykdant medicininius mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas atsiranda naujų sveikatos priežiūros technologijų, kurios padeda spręsti medicininius iššūkius diagnostikos ir terapijos srityse. Dėl didelių šių technologijų sąnaudų ir tariamo jų veiksmingumo reikalinga pajėgi šių technologijų vertinimo sistema. Komitetą labai sudomino tai, kad Europos sveikatos priežiūros technologijų tinklas (EUnetHTA), skatindamas sinergijas ir sudarydamas sąlygas savo vertinimų sklaidai, suteikia pridėtinės vertės valstybių narių nacionalinėms ir regioninėms agentūroms.

| 4.9. | Informacinių technologijų naudojimas tvarkant pacientų ligos istoriją yra žingsnis į priekį, kuris neturėtų apsiriboti sveikatos priežiūros įstaigomis. Siektinas tikslas, kuris šiuo metu dar gana tolimas, turėtų būti bet kuriam apžiūrinčiam sveikatos specialistui prieinama elektroninė paciento ligos istorija. Europos Sąjunga turi remti sveikatos priežiūros ir e. sveikatos informacijos sistemas, kurios užtikrintų, kad piliečių ligos istorijos būtų prieinamos, kad ir kur jie keliautų. Elektroninės ligos istorijos yra labai naudinga priemonė pacientui, tačiau kartu tai yra ir iššūkis administracijai koordinuojant suderinamas savo sveikatos priežiūros sistemų prietaikas, kurios bet kuriam medikui suteikia galimybę susipažinti su paciento sveikatos problemomis, nepriklausomai nuo jo buvimo vietos. Tai didžiulis iššūkis, tačiau Komitetas mano, kad jį įveikus pagerės Europos piliečių sveikata. |
| --- | --- |

4.9.

Informacinių technologijų naudojimas tvarkant pacientų ligos istoriją yra žingsnis į priekį, kuris neturėtų apsiriboti sveikatos priežiūros įstaigomis. Siektinas tikslas, kuris šiuo metu dar gana tolimas, turėtų būti bet kuriam apžiūrinčiam sveikatos specialistui prieinama elektroninė paciento ligos istorija. Europos Sąjunga turi remti sveikatos priežiūros ir e. sveikatos informacijos sistemas, kurios užtikrintų, kad piliečių ligos istorijos būtų prieinamos, kad ir kur jie keliautų. Elektroninės ligos istorijos yra labai naudinga priemonė pacientui, tačiau kartu tai yra ir iššūkis administracijai koordinuojant suderinamas savo sveikatos priežiūros sistemų prietaikas, kurios bet kuriam medikui suteikia galimybę susipažinti su paciento sveikatos problemomis, nepriklausomai nuo jo buvimo vietos. Tai didžiulis iššūkis, tačiau Komitetas mano, kad jį įveikus pagerės Europos piliečių sveikata.

| 4.10. | EESRK mano, kad itin svarbu piliečiams suteikti galimybę naudotis skaitmeninėmis informacijos apie sveikatą sistemomis. Pavyzdžiui, prieiga prie informacijos apie reguliavimo institucijų patvirtintus žmonėms skirtus sveikatos priežiūros produktus. Ši informacija turi būti suprantama, tiksli, atnaujinama ir saugi, kad ja pasinaudoti norintis pilietis galėtų papildyti informaciją, gautą iš jį apžiūrinčio sveikatos priežiūros specialisto. |
| --- | --- |

4.10.

EESRK mano, kad itin svarbu piliečiams suteikti galimybę naudotis skaitmeninėmis informacijos apie sveikatą sistemomis. Pavyzdžiui, prieiga prie informacijos apie reguliavimo institucijų patvirtintus žmonėms skirtus sveikatos priežiūros produktus. Ši informacija turi būti suprantama, tiksli, atnaujinama ir saugi, kad ja pasinaudoti norintis pilietis galėtų papildyti informaciją, gautą iš jį apžiūrinčio sveikatos priežiūros specialisto.

| 4.11. | Savo nuomonėje (12) dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ (13) Komitetas turėjo progą pareikšti savo poziciją dėl e. sveikatos. Komitetas pritaria šios nuomonės nuostatai, kad „e. sveikata turi skatinti abipusį pacientų ir specialistų pasitikėjimą, todėl būtina vengti „beasmeniškumo“ rizikos ir skirti pakankamai dėmesio psichologiniams veiksniams. E. sveikatos srityje svarbiausia vieta turi būti skirta žmogiškiesiems aspektams“. Šiuo požiūriu darome išvadą, kad svarbiausias sveikatos priežiūros sistemos elementas yra žmogus. |
| --- | --- |

4.11.

Savo nuomonėje (12) dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ (13) Komitetas turėjo progą pareikšti savo poziciją dėl e. sveikatos. Komitetas pritaria šios nuomonės nuostatai, kad „e. sveikata turi skatinti abipusį pacientų ir specialistų pasitikėjimą, todėl būtina vengti „beasmeniškumo“ rizikos ir skirti pakankamai dėmesio psichologiniams veiksniams. E. sveikatos srityje svarbiausia vieta turi būti skirta žmogiškiesiems aspektams“. Šiuo požiūriu darome išvadą, kad svarbiausias sveikatos priežiūros sistemos elementas yra žmogus.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 146, 2006 6 22, p. 1.

1

(2)  OL C 202, 2011 7 8, p. 10.

2

(3)  OL C 376, 2013 12 21, p. 3.

3

(4)  OL C 217, 2014 7 10, p. 2.

4

(5)  OL C 18, 2011 1 19, p. 74.

5

(6)  COM(2009) 567 galutinis.

6

(7)  OL C 143, 2012 5 22, p. 102.

7

(8)  COM(2011) 709 galutinis.

8

(9)  OL C 228, 2009 9 22, p. 113.

9

(10)  COM(2008) 837 galutinis.

10

(11)  OL C 175, 2009 7 28, p. 116.

11

(12)  OL C 271, 2013 9 19, p. 122.

12

(13)  COM(2012) 736 final.

13

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/54

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB

(COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD))

ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų

(COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD))

(2015/C 242/10)

| Pranešėjas: | José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |

Pranešėjas:

José María ESPUNY MOYANO

Europos Parlamentas ir Taryba 2014 m. rugsėjo 24 d., spalio 20 ir 23 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 ir 114 straipsniais, 168 straipsnio 4 dalies b punktu ir 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB

COM(2014) 556 final – 2014/0255 (COD)

ir dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų

COM(2014) 558 final – 2014/0257 (COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. sausio 8 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 208 nariams balsavus už, 4 – prieš ir 16 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1.   Vaistiniai pašarai

| 1.1.1. | EESRK mano esant reikalinga ir tikslinga atnaujinti Europos teisės aktus dėl vaistinių pašarų siekiant užtikrinti vienodas vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo sąlygas ir apsaugoti gyvūnų sveikatą ir gerovę bei vartotojų lūkesčius. |
| --- | --- |

1.1.1.

EESRK mano esant reikalinga ir tikslinga atnaujinti Europos teisės aktus dėl vaistinių pašarų siekiant užtikrinti vienodas vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo sąlygas ir apsaugoti gyvūnų sveikatą ir gerovę bei vartotojų lūkesčius.

| 1.1.2. | EESRK remia vaistinių pašarų, kaip dar vienos priemonės sveikiems gyvūnams auginti ir kartu visuomenės sveikatai gerinti, naudojimą. |
| --- | --- |

1.1.2.

EESRK remia vaistinių pašarų, kaip dar vienos priemonės sveikiems gyvūnams auginti ir kartu visuomenės sveikatai gerinti, naudojimą.

| 1.1.3. | EESRK teigiamai vertina vaistinių pašarų nemaistiniams gyvūnams gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo įtraukimą į pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, nes tokie pašarai yra alternatyvus gydymo būdas, ypač gydant lėtines ligas. |
| --- | --- |

1.1.3.

EESRK teigiamai vertina vaistinių pašarų nemaistiniams gyvūnams gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo įtraukimą į pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, nes tokie pašarai yra alternatyvus gydymo būdas, ypač gydant lėtines ligas.

| 1.1.4. | EESRK ragina suteikti galimybę vaistinius pašarus naudoti retesnėms rūšims ir akvakultūrai, kurioms skirtų veterinarinių vaistų sunku gauti, ir kuo labiau sumažinti jų gamybos bei sklandaus platinimo kliūtis. Be to, EESRK palankiai vertina išankstinę gamybą, kad būtų galima geriau planuoti gamybą ir kuo labiau sumažinti galimas pernašas. Taigi jokiu būdu nesusidarys nereikalingos atsargos dėl vaistinių produktų galiojimo pabaigos datos. |
| --- | --- |

1.1.4.

EESRK ragina suteikti galimybę vaistinius pašarus naudoti retesnėms rūšims ir akvakultūrai, kurioms skirtų veterinarinių vaistų sunku gauti, ir kuo labiau sumažinti jų gamybos bei sklandaus platinimo kliūtis. Be to, EESRK palankiai vertina išankstinę gamybą, kad būtų galima geriau planuoti gamybą ir kuo labiau sumažinti galimas pernašas. Taigi jokiu būdu nesusidarys nereikalingos atsargos dėl vaistinių produktų galiojimo pabaigos datos.

| 1.1.5. | EESRK reikalauja šiame reglamente didesnę reikšmę suteikti veterinarijos gydytojui ar kvalifikuotam ir licencijuotam specialistui, žinančiam galiojančias taisykles ir visiškai galinčiam diagnozuoti ir skirti tinkamiausią gydymą, kuriuo būtų užtikrinta gyvūnų sveikata bei gerovė ir visuomenės sveikata. |
| --- | --- |

1.1.5.

EESRK reikalauja šiame reglamente didesnę reikšmę suteikti veterinarijos gydytojui ar kvalifikuotam ir licencijuotam specialistui, žinančiam galiojančias taisykles ir visiškai galinčiam diagnozuoti ir skirti tinkamiausią gydymą, kuriuo būtų užtikrinta gyvūnų sveikata bei gerovė ir visuomenės sveikata.

| 1.1.6. | EESRK mano, kad veterinarijos gydytojas ar kvalifikuotas ir licencijuotas specialistas, vykdydamas savo profesinę veiklą, turi būti vienintelis asmuo, galintis nustatyti reikiamą gydymo laiką. Negalima nustatyti gydymo laiko vadovaujantis vien tik nelanksčiomis taisyklėmis, nes esama skirtumų tarp rūšių, jų fiziologinės būklės, vaistinių pašarų davimo sąlygų, ligos sunkumo laipsnių ir pan. |
| --- | --- |

1.1.6.

EESRK mano, kad veterinarijos gydytojas ar kvalifikuotas ir licencijuotas specialistas, vykdydamas savo profesinę veiklą, turi būti vienintelis asmuo, galintis nustatyti reikiamą gydymo laiką. Negalima nustatyti gydymo laiko vadovaujantis vien tik nelanksčiomis taisyklėmis, nes esama skirtumų tarp rūšių, jų fiziologinės būklės, vaistinių pašarų davimo sąlygų, ligos sunkumo laipsnių ir pan.

| 1.1.7. | EESRK supranta, kad turi būti reglamentuojamos vaistiniuose pašaruose esančios veikliosios medžiagos pernaša į netikslinius pašarus. Be to, minėtos pernašos lygis turi būti nustatytas pagal ALARA (kiek praktiškai įmanoma mažesnės koncentracijos) principą. |
| --- | --- |

1.1.7.

EESRK supranta, kad turi būti reglamentuojamos vaistiniuose pašaruose esančios veikliosios medžiagos pernaša į netikslinius pašarus. Be to, minėtos pernašos lygis turi būti nustatytas pagal ALARA (kiek praktiškai įmanoma mažesnės koncentracijos) principą.

| 1.1.8. | EESRK vertina skirtingas vaistinių pašarų gamybos sistemas ir mano, kad reglamentuojant pernašas ypač svarbu atsižvelgti į šioje pramonėje jau veikiančias technologijas ir pasirinkti tokį būdą, kuris nesukeltų bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms rizikos. |
| --- | --- |

1.1.8.

EESRK vertina skirtingas vaistinių pašarų gamybos sistemas ir mano, kad reglamentuojant pernašas ypač svarbu atsižvelgti į šioje pramonėje jau veikiančias technologijas ir pasirinkti tokį būdą, kuris nesukeltų bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms rizikos.

| 1.1.9. | EESRK mano, kad būtina sukurti integruotą nepanaudotų ar pasibaigusio galiojimo laiko produktų valdymo sistemą, kad būtų galima kontroliuoti riziką, kurią tie produktai galėtų kelti gyvūnų ir žmonių sveikatai ar aplinkai. |
| --- | --- |

1.1.9.

EESRK mano, kad būtina sukurti integruotą nepanaudotų ar pasibaigusio galiojimo laiko produktų valdymo sistemą, kad būtų galima kontroliuoti riziką, kurią tie produktai galėtų kelti gyvūnų ir žmonių sveikatai ar aplinkai.

| 1.1.10. | EESRK taip pat pabrėžia būtinybę nustatyti kriterijus vaistinių pašarų vienalytiškumui užtikrinti, pavyzdžiui, tikslines vertes. |
| --- | --- |

1.1.10.

EESRK taip pat pabrėžia būtinybę nustatyti kriterijus vaistinių pašarų vienalytiškumui užtikrinti, pavyzdžiui, tikslines vertes.

| 1.1.11. | EESRK mano, kad siūlomas teisės aktas gali pakenkti Sąjungos vidaus prekybai, todėl, siekiant pagerinti šio sektoriaus konkurencingumą, tikslinga jį padaryti lankstesnį. |
| --- | --- |

1.1.11.

EESRK mano, kad siūlomas teisės aktas gali pakenkti Sąjungos vidaus prekybai, todėl, siekiant pagerinti šio sektoriaus konkurencingumą, tikslinga jį padaryti lankstesnį.

| 1.1.12. | EESRK pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti gyvūnų sveikatą ir gerovę ir galiausiai visuomenės sveikatą, veterinarijos gydytojai ar kvalifikuoti ir licencijuoti specialistai privalo prisiimti atsakomybę įprastiniam prevenciniam gydymui nenaudoti antimikrobinių medžiagų, išskyrus atvejus, kai tam tikromis aplinkybėmis prevencinį gydymą naudojant antimikrobines medžiagas skirti būtina (kaip ir medicinoje). |
| --- | --- |

1.1.12.

EESRK pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti gyvūnų sveikatą ir gerovę ir galiausiai visuomenės sveikatą, veterinarijos gydytojai ar kvalifikuoti ir licencijuoti specialistai privalo prisiimti atsakomybę įprastiniam prevenciniam gydymui nenaudoti antimikrobinių medžiagų, išskyrus atvejus, kai tam tikromis aplinkybėmis prevencinį gydymą naudojant antimikrobines medžiagas skirti būtina (kaip ir medicinoje).

| 1.1.13. | EESRK mano, kad prevencinio gydymo naudojant antimikrobines medžiagas nustatymas turi būti įvertintas kiekvienos valstybės narės lygmeniu, atsižvelgiant į gamybos sistemų specifikacijas ir savybes, gyvūnų rūšis, sveikatos būklę, aprūpinimą vaistais ir pan. kiekvienoje šalyje. |
| --- | --- |

1.1.13.

EESRK mano, kad prevencinio gydymo naudojant antimikrobines medžiagas nustatymas turi būti įvertintas kiekvienos valstybės narės lygmeniu, atsižvelgiant į gamybos sistemų specifikacijas ir savybes, gyvūnų rūšis, sveikatos būklę, aprūpinimą vaistais ir pan. kiekvienoje šalyje.

| 1.1.14. | EESRK mano, kad siūlomame teisės akte reikia pateikti sąrašą darbuotojų asmeninės apsaugos priemonių, kurios būtinos siekiant išvengti sąlyčio su cheminėmis medžiagomis per gamybos metu susidariusias dulkes ir šių cheminių medžiagų įkvėpimo rizikos. |
| --- | --- |

1.1.14.

EESRK mano, kad siūlomame teisės akte reikia pateikti sąrašą darbuotojų asmeninės apsaugos priemonių, kurios būtinos siekiant išvengti sąlyčio su cheminėmis medžiagomis per gamybos metu susidariusias dulkes ir šių cheminių medžiagų įkvėpimo rizikos.

| 1.1.15. | EESRK rekomenduoja valstybėms narėms įgyvendinti konkrečias su cheminėmis medžiagomis dirbančių darbuotojų mokymo programas. |
| --- | --- |

1.1.15.

EESRK rekomenduoja valstybėms narėms įgyvendinti konkrečias su cheminėmis medžiagomis dirbančių darbuotojų mokymo programas.

| 1.1.16. | EESRK mano, kad reglamente valstybėms narėms turėtų būti palikta galimybė rengti įgyvendinimo aktus, kuriais siekiama išvengti administracinės ir biurokratinės naštos smulkiems ūkininkams, vykdantiems gamybą savo reikmėms, nepažeidžiant konkrečių reglamentų dėl vaistinių pašarų saugos ir higienos. |
| --- | --- |

1.1.16.

EESRK mano, kad reglamente valstybėms narėms turėtų būti palikta galimybė rengti įgyvendinimo aktus, kuriais siekiama išvengti administracinės ir biurokratinės naštos smulkiems ūkininkams, vykdantiems gamybą savo reikmėms, nepažeidžiant konkrečių reglamentų dėl vaistinių pašarų saugos ir higienos.

1.2.   Veterinariniai vaistai

| 1.2.1. | Gyvūnų sveikata yra strategiškai svarbi, nes daro poveikį gyvūnų gerovei ir sveikatai, visuomenės sveikatai ir maisto saugai, aplinkai ir kaimo ekonomikai. Todėl labai svarbu, kad veterinariniai vaistai, kuriems išduoti leidimai, būtų prieinami, kad veterinarijos gydytojai ar kvalifikuoti ir licencijuoti specialistai turėtų pakankamai priemonių gyvūnų ligų kontrolei, prevencijai ir gydymui. |
| --- | --- |

1.2.1.

Gyvūnų sveikata yra strategiškai svarbi, nes daro poveikį gyvūnų gerovei ir sveikatai, visuomenės sveikatai ir maisto saugai, aplinkai ir kaimo ekonomikai. Todėl labai svarbu, kad veterinariniai vaistai, kuriems išduoti leidimai, būtų prieinami, kad veterinarijos gydytojai ar kvalifikuoti ir licencijuoti specialistai turėtų pakankamai priemonių gyvūnų ligų kontrolei, prevencijai ir gydymui.

| 1.2.2. | Kaip ir kiti veterinariniai vaistai, antibiotikai yra būtini kovojant su gyvūnų bakterinėmis infekcijomis. EESRK mano, kad galimybė gauti saugių ir veiksmingų antibiotikų yra viena iš svarbių priemonių, kurias taiko veterinarijos gydytojai, kad saugotų ir atstatytų gyvūnų sveikatą ir gerovę, o kartu ir visuomenės sveikatą. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kaip ir kiti veterinariniai vaistai, antibiotikai yra būtini kovojant su gyvūnų bakterinėmis infekcijomis. EESRK mano, kad galimybė gauti saugių ir veiksmingų antibiotikų yra viena iš svarbių priemonių, kurias taiko veterinarijos gydytojai, kad saugotų ir atstatytų gyvūnų sveikatą ir gerovę, o kartu ir visuomenės sveikatą.

| 1.2.3. | Todėl EESRK palankiai vertina šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto uždavinį – kurti atnaujinamą ir proporcingą teisės aktų sistemą ir teikti galimybę gauti veterinarinių vaistų siekiant galutinio tikslo apsaugoti gyvūnų sveikatą ir visuomenės sveikatą bei užtikrinti maisto saugą ir aplinkos apsaugą. Šiuo principu taip pat reikia vadovautis užtikrinant galimybę gauti antibiotikų veterinarijoje. |
| --- | --- |

1.2.3.

Todėl EESRK palankiai vertina šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto uždavinį – kurti atnaujinamą ir proporcingą teisės aktų sistemą ir teikti galimybę gauti veterinarinių vaistų siekiant galutinio tikslo apsaugoti gyvūnų sveikatą ir visuomenės sveikatą bei užtikrinti maisto saugą ir aplinkos apsaugą. Šiuo principu taip pat reikia vadovautis užtikrinant galimybę gauti antibiotikų veterinarijoje.

| 1.2.4. | Veterinarinių vaistų rinka turi tam tikrų ypatumų ir savybių, kurie skiriasi nuo žmonėms skirtų vaistų rinkos, todėl EESRK labai palankiai vertina tai, kad šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto yra orientuotas tik į veterinarinius vaistus. Todėl, nors principai turi išlikti nuoseklūs, jų taikymo forma turi būti visiškai pritaikyta prie sektoriaus sąlygų. |
| --- | --- |

1.2.4.

Veterinarinių vaistų rinka turi tam tikrų ypatumų ir savybių, kurie skiriasi nuo žmonėms skirtų vaistų rinkos, todėl EESRK labai palankiai vertina tai, kad šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto yra orientuotas tik į veterinarinius vaistus. Todėl, nors principai turi išlikti nuoseklūs, jų taikymo forma turi būti visiškai pritaikyta prie sektoriaus sąlygų.

| 1.2.5. | EESRK mano, kad dėl galiojančių teisės aktų pramonė patiria didelę administracinę naštą ir taip daromas neigiamas poveikis reikalingoms inovacijoms; todėl, nors pasiūlymas dar tobulintinas, Komitetas palankiai vertina supaprastintų taisyklių, taikomų vykdant leidimų išdavimo procedūras ir priežiūrą vaistui jau esant rinkoje, įvedimą, rinkodaros leidimų pakeitimus ir pan., kad ši administracinė našta būtų sumažinta. |
| --- | --- |

1.2.5.

EESRK mano, kad dėl galiojančių teisės aktų pramonė patiria didelę administracinę naštą ir taip daromas neigiamas poveikis reikalingoms inovacijoms; todėl, nors pasiūlymas dar tobulintinas, Komitetas palankiai vertina supaprastintų taisyklių, taikomų vykdant leidimų išdavimo procedūras ir priežiūrą vaistui jau esant rinkoje, įvedimą, rinkodaros leidimų pakeitimus ir pan., kad ši administracinė našta būtų sumažinta.

2.   Pasiūlymų santrauka

2.1.   Vaistiniai pašarai

| 2.1.1. | Pasiūlyme nustatomi reikalavimai vaistinių pašarų gamybai, pateikimui rinkai ir naudojimui Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

2.1.1.

Pasiūlyme nustatomi reikalavimai vaistinių pašarų gamybai, pateikimui rinkai ir naudojimui Europos Sąjungoje.

| 2.1.2. | Jame nustatomos privalomosios apibrėžtys, iš kurių reikėtų išskirti šias:






  — | vaistinis pašaras – vieno ar kelių veterinarinių vaistų ar tarpinių produktų ir pašaro (-ų) mišinys, kuriuo, jo papildomai neperdirbus, galima tiesiogiai šerti gyvūnus; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Jame nustatomos privalomosios apibrėžtys, iš kurių reikėtų išskirti šias:

—

vaistinis pašaras – vieno ar kelių veterinarinių vaistų ar tarpinių produktų ir pašaro (-ų) mišinys, kuriuo, jo papildomai neperdirbus, galima tiesiogiai šerti gyvūnus;

| — | tarpinis produktas – vieno ar kelių veterinarinių vaistų ir pašaro (-ų) mišinys, skirtas vaistiniam pašarui gaminti; |
| --- | --- |

—

tarpinis produktas – vieno ar kelių veterinarinių vaistų ir pašaro (-ų) mišinys, skirtas vaistiniam pašarui gaminti;

| — | pašarų ūkio subjektas – fizinis arba juridinis asmuo, atsakingas už tai, kad jo kontroliuojamame pašarų versle būtų užtikrintas šio reglamento reikalavimų laikymasis; |
| --- | --- |

—

pašarų ūkio subjektas – fizinis arba juridinis asmuo, atsakingas už tai, kad jo kontroliuojamame pašarų versle būtų užtikrintas šio reglamento reikalavimų laikymasis;

| — | mobilusis maišytojas – pašarų ūkio subjektas, kurio pašarų įmonėje yra sunkvežimis su specialia vaistinių pašarų gamybos įranga. |
| --- | --- |

—

mobilusis maišytojas – pašarų ūkio subjektas, kurio pašarų įmonėje yra sunkvežimis su specialia vaistinių pašarų gamybos įranga.

| 2.1.3. | Labai palankiai vertintinas vaistinių pašarų priskyrimas Reglamento Nr. 767/2009 ir Reglamento Nr. 183/2005, susijusio su kombinuotaisiais pašarais, taikymo sričiai, vaistinius pašarus laikant kombinuotaisiais pašarais. |
| --- | --- |

2.1.3.

Labai palankiai vertintinas vaistinių pašarų priskyrimas Reglamento Nr. 767/2009 ir Reglamento Nr. 183/2005, susijusio su kombinuotaisiais pašarais, taikymo sričiai, vaistinius pašarus laikant kombinuotaisiais pašarais.

| 2.1.4. | Vaistinių pašarų sritis išplečiama apimant ir kai kurias nemaistinių gyvūnų rūšis, pavyzdžiui, gyvūnus augintinius. |
| --- | --- |

2.1.4.

Vaistinių pašarų sritis išplečiama apimant ir kai kurias nemaistinių gyvūnų rūšis, pavyzdžiui, gyvūnus augintinius.

| 2.1.5. | Pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pritariama vaistinių pašarų, kaip tinkamos ir labai naudingos priemonės sprendžiant gyvūnų ir visuomenės sveikatos problemas, naudojimui. Šis pasiūlymas naudingas ir gamybos sistemoms, kurios Europoje yra labai konkurencingos. |
| --- | --- |

2.1.5.

Pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pritariama vaistinių pašarų, kaip tinkamos ir labai naudingos priemonės sprendžiant gyvūnų ir visuomenės sveikatos problemas, naudojimui. Šis pasiūlymas naudingas ir gamybos sistemoms, kurios Europoje yra labai konkurencingos.

| 2.1.6. | Europos Sąjungoje gyvulininkystė, kaip ir kitos gamybos sistemos įvairiose valstybėse narėse, yra labai svarbi, todėl būtina suteikti priemonių, pavyzdžiui, vaistinių pašarų, šio sektoriaus konkurencingumui didinti. |
| --- | --- |

2.1.6.

Europos Sąjungoje gyvulininkystė, kaip ir kitos gamybos sistemos įvairiose valstybėse narėse, yra labai svarbi, todėl būtina suteikti priemonių, pavyzdžiui, vaistinių pašarų, šio sektoriaus konkurencingumui didinti.

| 2.1.7. | Šio reglamento prieduose išvardyti visi reikalavimai, būtini tam, kad gamyklose būtų gaminami saugūs ir vienalyčiai vaistiniai pašarai bei būtų užtikrinta kuo mažesnė kryžminė tarša. |
| --- | --- |

2.1.7.

Šio reglamento prieduose išvardyti visi reikalavimai, būtini tam, kad gamyklose būtų gaminami saugūs ir vienalyčiai vaistiniai pašarai bei būtų užtikrinta kuo mažesnė kryžminė tarša.

| 2.1.8. | Šiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto laikomasi nuomonės, kad Europos Sąjungos importuojami vaistiniai pašarai būtinai turi atitikti tuos pačius teisinius reikalavimus, kurie išvardyti šiame reglamente. |
| --- | --- |

2.1.8.

Šiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto laikomasi nuomonės, kad Europos Sąjungos importuojami vaistiniai pašarai būtinai turi atitikti tuos pačius teisinius reikalavimus, kurie išvardyti šiame reglamente.

| 2.1.9. | Siūlomame reglamente pabrėžiama būtinybė užtikrinti, kad vaistiniai pašarai būtų gaminami iš patvirtintų veterinarinių vaistų, o dėl produkto saugos ir veiksmingumo turėtų būti užtikrintas visų naudojamų sudedamųjų dalių suderinamumas. |
| --- | --- |

2.1.9.

Siūlomame reglamente pabrėžiama būtinybė užtikrinti, kad vaistiniai pašarai būtų gaminami iš patvirtintų veterinarinių vaistų, o dėl produkto saugos ir veiksmingumo turėtų būti užtikrintas visų naudojamų sudedamųjų dalių suderinamumas.

2.2.   Veterinariniai vaistai

| 2.2.1. | Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto apima ir duomenų teikimo reikalavimus, ir veterinarinių vaistų rinkodaros leidimo išdavimo procedūras. Taip pat apimamos įpakavimo ir ženklinimo, platinimo ir vaistų stebėsenos po pateikimo rinkai (farmakologinio budrumo) sritys bei priemonės, susijusios su veterinarinių vaistų kontrole ir naudojimu. |
| --- | --- |

2.2.1.

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto apima ir duomenų teikimo reikalavimus, ir veterinarinių vaistų rinkodaros leidimo išdavimo procedūras. Taip pat apimamos įpakavimo ir ženklinimo, platinimo ir vaistų stebėsenos po pateikimo rinkai (farmakologinio budrumo) sritys bei priemonės, susijusios su veterinarinių vaistų kontrole ir naudojimu.

| 2.2.2. | Pasiūlymu įvedama naujovė – išplečiama centralizuota leidimų išdavimo procedūra, kad būtų galima teikti paraiškas visų veterinarinių vaistų leidimui gauti. Be to, siekiant išvengti nereikalingos administracinės ir finansinės naštos, paraiškos išduoti leidimą vertinimą pakaks atlikti vieną kartą. |
| --- | --- |

2.2.2.

Pasiūlymu įvedama naujovė – išplečiama centralizuota leidimų išdavimo procedūra, kad būtų galima teikti paraiškas visų veterinarinių vaistų leidimui gauti. Be to, siekiant išvengti nereikalingos administracinės ir finansinės naštos, paraiškos išduoti leidimą vertinimą pakaks atlikti vieną kartą.

| 2.2.3. | Pasiūlymu nustatomas svarbus reglamento supaprastinimas – sumažinamas privalomos pateikti informacijos kiekis etiketėje ir ant pakuočių bei siūloma galimybė naudoti standartizuotas piktogramas ir santrumpas. |
| --- | --- |

2.2.3.

Pasiūlymu nustatomas svarbus reglamento supaprastinimas – sumažinamas privalomos pateikti informacijos kiekis etiketėje ir ant pakuočių bei siūloma galimybė naudoti standartizuotas piktogramas ir santrumpas.

| 2.2.4. | Keičiamas apsaugos laikotarpis, taikytinas techniniams dokumentams, pateiktiems siekiant gauti arba pakeisti rinkodaros leidimą, ir nustatomas ilgesnis apsaugos laikotarpis ribotų rinkų ir naujų antibiotikų atveju. |
| --- | --- |

2.2.4.

Keičiamas apsaugos laikotarpis, taikytinas techniniams dokumentams, pateiktiems siekiant gauti arba pakeisti rinkodaros leidimą, ir nustatomas ilgesnis apsaugos laikotarpis ribotų rinkų ir naujų antibiotikų atveju.

| 2.2.5. | Europos Komisija įgaliojama nustatyti reikalavimus tam tikrų antibiotikų draudimui ar ribojimui veterinarijoje. |
| --- | --- |

2.2.5.

Europos Komisija įgaliojama nustatyti reikalavimus tam tikrų antibiotikų draudimui ar ribojimui veterinarijoje.

| 2.2.6. | Kaip ir žmonėms skirtus vaistus, veterinarinius vaistus būtina patvirtinti prieš suteikiant rinkodaros leidimą. Šiuo tikslu turi būti teikiami duomenys produkcijos kokybei, saugumui (gyvūnų, vartotojų ir aplinkos) ir klinikiniam veiksmingumui patikrinti. Be to, gydant maistinius gyvūnus turi būti pateikiami duomenys vartotojo saugumui užtikrinti. |
| --- | --- |

2.2.6.

Kaip ir žmonėms skirtus vaistus, veterinarinius vaistus būtina patvirtinti prieš suteikiant rinkodaros leidimą. Šiuo tikslu turi būti teikiami duomenys produkcijos kokybei, saugumui (gyvūnų, vartotojų ir aplinkos) ir klinikiniam veiksmingumui patikrinti. Be to, gydant maistinius gyvūnus turi būti pateikiami duomenys vartotojo saugumui užtikrinti.

| 2.2.7. | Lieka galioti keturios procedūros (su tam tikrais pakeitimais) veterinarinio vaisto rinkodaros leidimui gauti (centralizuota procedūra, decentralizuota procedūra, tarpusavio pripažinimas ir nacionalinė procedūra). Taip pat nustatoma rinkodaros leidimų sąlygų keitimo sistema, pagal kurią bus atsižvelgiama į susijusią riziką. Be to, nustatomas rizika grindžiamas požiūris į farmakologinį budrumą. Nustatoma produktų charakteristikų santraukų derinimo procedūra. |
| --- | --- |

2.2.7.

Lieka galioti keturios procedūros (su tam tikrais pakeitimais) veterinarinio vaisto rinkodaros leidimui gauti (centralizuota procedūra, decentralizuota procedūra, tarpusavio pripažinimas ir nacionalinė procedūra). Taip pat nustatoma rinkodaros leidimų sąlygų keitimo sistema, pagal kurią bus atsižvelgiama į susijusią riziką. Be to, nustatomas rizika grindžiamas požiūris į farmakologinį budrumą. Nustatoma produktų charakteristikų santraukų derinimo procedūra.

| 2.2.8. | Įtraukiami reikalavimai homeopatiniams veterinariniams vaistams ir, be kita ko, atsižvelgiama į klausimus, susijusius su jų gamyba, platinimu ir naudojimu. |
| --- | --- |

2.2.8.

Įtraukiami reikalavimai homeopatiniams veterinariniams vaistams ir, be kita ko, atsižvelgiama į klausimus, susijusius su jų gamyba, platinimu ir naudojimu.

3.   Bendrosios pastabos

3.1.   Vaistiniai pašarai

| 3.1.1. | EESRK pritaria pasiūlymui dėl reglamento ir Komisijos ketinimui suderinti reikalavimus, taikomus vaistiniams pašarams visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.1.1.

EESRK pritaria pasiūlymui dėl reglamento ir Komisijos ketinimui suderinti reikalavimus, taikomus vaistiniams pašarams visose valstybėse narėse.

| 3.1.2. | EESRK primena, kad būtina vengti tokių didelių gamybos reikalavimų, kuriuos pašarų pramonei būtų sunku įgyvendinti. Kryžminė tarša sektoriuje yra reali, todėl jos negalima mažinti iki techniškai nepriimtinų lygių, neatitinkančių gyvūnų sveikatai kylančios rizikos. |
| --- | --- |

3.1.2.

EESRK primena, kad būtina vengti tokių didelių gamybos reikalavimų, kuriuos pašarų pramonei būtų sunku įgyvendinti. Kryžminė tarša sektoriuje yra reali, todėl jos negalima mažinti iki techniškai nepriimtinų lygių, neatitinkančių gyvūnų sveikatai kylančios rizikos.

| 3.1.3. | EESRK mano, kad gyvulininkystė užima svarbią vietą Sąjungos žemės ūkyje, todėl, norint pasiekti aukštą konkurencingumo rinkoje lygį, reikia diegti tinkamas priemones gyvulių laikytojams ir pašarų gamintojams. Vaistinių pašarų gamybos ir naudojimo teisinis reguliavimas yra reikalingas, tačiau jį būtina pritaikyti šiandien sektoriuje egzistuojančioms technologijoms. |
| --- | --- |

3.1.3.

EESRK mano, kad gyvulininkystė užima svarbią vietą Sąjungos žemės ūkyje, todėl, norint pasiekti aukštą konkurencingumo rinkoje lygį, reikia diegti tinkamas priemones gyvulių laikytojams ir pašarų gamintojams. Vaistinių pašarų gamybos ir naudojimo teisinis reguliavimas yra reikalingas, tačiau jį būtina pritaikyti šiandien sektoriuje egzistuojančioms technologijoms.

| 3.1.4. | Pagal Komisijos atliktą poveikio vertinimą, kuriame taip pat atsižvelgiama į naujovišką veterinarinių vaistų pritaikymą, teisės aktas dėl vaistinių pašarų turės teigiamą įtaką vaistinių pašarų gamybos sektoriaus pelningumui ir ekonominiam augimui. |
| --- | --- |

3.1.4.

Pagal Komisijos atliktą poveikio vertinimą, kuriame taip pat atsižvelgiama į naujovišką veterinarinių vaistų pritaikymą, teisės aktas dėl vaistinių pašarų turės teigiamą įtaką vaistinių pašarų gamybos sektoriaus pelningumui ir ekonominiam augimui.

Galima tikėtis, kad pagerėtų gyvūnų ir visuomenės sveikata tiek valstybėse narėse, kuriose vaistiniams pašarams taikomi negriežti standartai, tiek valstybėse narėse, kuriose taikomi draudžiamieji standartai.

| 3.1.5. | Atsižvelgiant į Komisijos turimas žinias ir vadovaujantis ALARA principu bei geriausiomis gamybos technologijomis šiame sektoriuje, svarbu, kad būtų nustatyti vaistinių pašarų pernašos lygmenys. |
| --- | --- |

3.1.5.

Atsižvelgiant į Komisijos turimas žinias ir vadovaujantis ALARA principu bei geriausiomis gamybos technologijomis šiame sektoriuje, svarbu, kad būtų nustatyti vaistinių pašarų pernašos lygmenys.

| 3.1.6. | EESRK mano, kad šis teisės aktas apima kai kuriuos gamybos subjektus (pavyzdžiui, mobilųjį maišytoją), kurie privalo laikytis maisto saugos ir vienalytiškumo principų tam, kad būtų išvengta pernašų lygmens padidėjimo ir kad būtų vykdoma didesnė pernašų lygmens kontrolė. |
| --- | --- |

3.1.6.

EESRK mano, kad šis teisės aktas apima kai kuriuos gamybos subjektus (pavyzdžiui, mobilųjį maišytoją), kurie privalo laikytis maisto saugos ir vienalytiškumo principų tam, kad būtų išvengta pernašų lygmens padidėjimo ir kad būtų vykdoma didesnė pernašų lygmens kontrolė.

| 3.1.7. | EESRK mano, kad dėl šio reglamento reikalavimų neturėtų būti apsunkinta Sąjungos vidaus prekyba, todėl ši prekyba turėtų būti paspartinta. |
| --- | --- |

3.1.7.

EESRK mano, kad dėl šio reglamento reikalavimų neturėtų būti apsunkinta Sąjungos vidaus prekyba, todėl ši prekyba turėtų būti paspartinta.

| 3.1.8. | EESRK primena, kad įvairiose valstybėse narėse esama retesnių rūšių, kurių gydymo galimybių nėra daug, todėl, atsižvelgiant į šią problemą, reikia nesudaryti didesnių kliūčių šioms rūšims skirtų vaistinių pašarų išankstinei gamybai. |
| --- | --- |

3.1.8.

EESRK primena, kad įvairiose valstybėse narėse esama retesnių rūšių, kurių gydymo galimybių nėra daug, todėl, atsižvelgiant į šią problemą, reikia nesudaryti didesnių kliūčių šioms rūšims skirtų vaistinių pašarų išankstinei gamybai.

3.2.   Veterinariniai vaistai

| 3.2.1. | EESRK mano, kad leidimų veterinariniams vaistams išdavimo procedūros turi būti apibrėžtos taip, kad būtų išvengta nereikalingo delsimo įvedant juos į rinką skirtingose valstybėse narėse, kuriose norima suteikti leidimus šiems vaistams ir palengvinti bei pagreitinti nesutarimų tarp kompetentingų institucijų sprendimą. |
| --- | --- |

3.2.1.

EESRK mano, kad leidimų veterinariniams vaistams išdavimo procedūros turi būti apibrėžtos taip, kad būtų išvengta nereikalingo delsimo įvedant juos į rinką skirtingose valstybėse narėse, kuriose norima suteikti leidimus šiems vaistams ir palengvinti bei pagreitinti nesutarimų tarp kompetentingų institucijų sprendimą.

| 3.2.2. | EESRK įsitikinęs, kad, naudojantis teisės aktų sistema, turi būti skatinami moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos veterinarinių vaistų srityje, kad būtų galima reaguoti į sveikatos apsaugos poreikius ir problemas, kylančias auginant įvairių rūšių gyvūnus ir taikant įvairius gamybos modelius Europoje. |
| --- | --- |

3.2.2.

EESRK įsitikinęs, kad, naudojantis teisės aktų sistema, turi būti skatinami moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos veterinarinių vaistų srityje, kad būtų galima reaguoti į sveikatos apsaugos poreikius ir problemas, kylančias auginant įvairių rūšių gyvūnus ir taikant įvairius gamybos modelius Europoje.

| 3.2.3. | Tradiciškai egzistuoja problema, kad kai kurių rūšių, vadinamųjų retesnių rūšių, gyvūnams trūksta veterinarinių vaistų, o dėl kitų rūšių gyvūnų, turinčių ypatingą socialinę ir ekonominę reikšmę, – konkrečios informacijos (retesniam naudojimai skirti vaistai). |
| --- | --- |

3.2.3.

Tradiciškai egzistuoja problema, kad kai kurių rūšių, vadinamųjų retesnių rūšių, gyvūnams trūksta veterinarinių vaistų, o dėl kitų rūšių gyvūnų, turinčių ypatingą socialinę ir ekonominę reikšmę, – konkrečios informacijos (retesniam naudojimai skirti vaistai).

| 3.2.4. | Tokiu atveju reikalinga Europos lygmens politika, kuria būtų skatinamas realus retesnių rūšių ir nepagrindinių rūšių gyvūnų aprūpinimas veterinariniais vaistais, garantuojant jų kokybę, saugumą bei veiksmingumą ir kartu užtikrinant, kad jų plėtra bus ekonomiškai naudinga gyvūnų sveikatos pramonės įmonėms. |
| --- | --- |

3.2.4.

Tokiu atveju reikalinga Europos lygmens politika, kuria būtų skatinamas realus retesnių rūšių ir nepagrindinių rūšių gyvūnų aprūpinimas veterinariniais vaistais, garantuojant jų kokybę, saugumą bei veiksmingumą ir kartu užtikrinant, kad jų plėtra bus ekonomiškai naudinga gyvūnų sveikatos pramonės įmonėms.

| 3.2.5. | Palankiai vertintinas administracinių kliūčių mažinimas supaprastinant ženklinimo reikalavimus, farmakologinio budrumo sistemos įdiegimas, leidimų išdavimo sąlygų pakeitimai ir rinkodaros leidimo suteikimas neterminuotam laikui. |
| --- | --- |

3.2.5.

Palankiai vertintinas administracinių kliūčių mažinimas supaprastinant ženklinimo reikalavimus, farmakologinio budrumo sistemos įdiegimas, leidimų išdavimo sąlygų pakeitimai ir rinkodaros leidimo suteikimas neterminuotam laikui.

| 3.2.6. | EESRK pritaria sumanymui sukurti elektroninę paraiškų teikimo sistemą ir centralizuotą Europos duomenų bazę, kuria būtų palengvintas pramonės subjektų ir agentūrų keitimasis informacija ir kuri turėtų teigiamą poveikį administracinės naštos sumažinimui. |
| --- | --- |

3.2.6.

EESRK pritaria sumanymui sukurti elektroninę paraiškų teikimo sistemą ir centralizuotą Europos duomenų bazę, kuria būtų palengvintas pramonės subjektų ir agentūrų keitimasis informacija ir kuri turėtų teigiamą poveikį administracinės naštos sumažinimui.

| 3.2.7. | Be to, veterinarijos farmakologinio budrumo sistemos veikimui pagerinti nustatytos priemonės padės sumažinti administracinę naštą ir užtikrinti vaistų saugumą, todėl rizika grindžiamas požiūris laikytinas itin tinkamu. |
| --- | --- |

3.2.7.

Be to, veterinarijos farmakologinio budrumo sistemos veikimui pagerinti nustatytos priemonės padės sumažinti administracinę naštą ir užtikrinti vaistų saugumą, todėl rizika grindžiamas požiūris laikytinas itin tinkamu.

| 3.2.8. | Vienas iš teisės aktų peržiūros tikslų yra bendrosios rinkos veikimo pagerinimas. Tai turi būti padaryta nepažeidžiant kitų tikslų, pavyzdžiui, administracinės naštos mažinimo ir galimybės gauti vaistų didinimo. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, produktų charakteristikų santraukų derinimo procedūra turi būti veiksminga ir turi būti laikomasi proporcingumo ir abipusio pripažinimo principų. |
| --- | --- |

3.2.8.

Vienas iš teisės aktų peržiūros tikslų yra bendrosios rinkos veikimo pagerinimas. Tai turi būti padaryta nepažeidžiant kitų tikslų, pavyzdžiui, administracinės naštos mažinimo ir galimybės gauti vaistų didinimo. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, produktų charakteristikų santraukų derinimo procedūra turi būti veiksminga ir turi būti laikomasi proporcingumo ir abipusio pripažinimo principų.

| 3.2.9. | Naująja reguliavimo sistema turėtų būti skatinamos inovacijos ir naujų vaistų, ypač antibiotikų, plėtra. Tam reikalinga reguliavimo sistema, kuria būtų užtikrintas nuspėjamumas ir kuri būtų pagrįsta mokslu, visada atsižvelgiant į „atsargumo principą“. |
| --- | --- |

3.2.9.

Naująja reguliavimo sistema turėtų būti skatinamos inovacijos ir naujų vaistų, ypač antibiotikų, plėtra. Tam reikalinga reguliavimo sistema, kuria būtų užtikrintas nuspėjamumas ir kuri būtų pagrįsta mokslu, visada atsižvelgiant į „atsargumo principą“.

| 3.2.10. | Pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti skatinama registruotus vaistus veterinarijos srityje ES mastu naudoti tuo atveju, kai nėra gydymo alternatyvų ir nenaudojami patvirtinti žmonėms skirti vaistai. Veterinarinių vaistų saugumo ir veiksmingumo charakteristikos yra patvirtintos praktiškai. Tokia galimybė suteiktų didelį pranašumą naudojant žmonėms skirtus vaistus, kurių saugumas ir veiksmingumas neįrodytas, gyvūnams gydyti. Be to, šis aspektas yra itin svarbus kalbant apie atsparumą antimikrobinėms medžiagoms, nes pagal dabartinį pasiūlymą, tuo atveju, kai nėra gydymo alternatyvų, žmonėms skirtus antibiotikus leidžiama naudoti kaip pirmą galimybę. |
| --- | --- |

3.2.10.

Pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti skatinama registruotus vaistus veterinarijos srityje ES mastu naudoti tuo atveju, kai nėra gydymo alternatyvų ir nenaudojami patvirtinti žmonėms skirti vaistai. Veterinarinių vaistų saugumo ir veiksmingumo charakteristikos yra patvirtintos praktiškai. Tokia galimybė suteiktų didelį pranašumą naudojant žmonėms skirtus vaistus, kurių saugumas ir veiksmingumas neįrodytas, gyvūnams gydyti. Be to, šis aspektas yra itin svarbus kalbant apie atsparumą antimikrobinėms medžiagoms, nes pagal dabartinį pasiūlymą, tuo atveju, kai nėra gydymo alternatyvų, žmonėms skirtus antibiotikus leidžiama naudoti kaip pirmą galimybę.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Vaistiniai pašarai

| 4.1.1. | 2 straipsnyje „Apibrėžtys“ reikia patikslinti šiuos dokumente vartojamus terminus: „veiklioji medžiaga“, „netikslinis pašaras“, „mobilusis maišytojas“ ir „maišytojas ūkyje“; šie terminai svarbūs teisės akto tobulinimui. Be to, reikia užtikrinti, kad terminai būtų pakankamai tikslūs ir neprieštarautų esamiems nacionaliniuose teisės aktuose įtvirtintiems pavadinimams. |
| --- | --- |

4.1.1.

2 straipsnyje „Apibrėžtys“ reikia patikslinti šiuos dokumente vartojamus terminus: „veiklioji medžiaga“, „netikslinis pašaras“, „mobilusis maišytojas“ ir „maišytojas ūkyje“; šie terminai svarbūs teisės akto tobulinimui. Be to, reikia užtikrinti, kad terminai būtų pakankamai tikslūs ir neprieštarautų esamiems nacionaliniuose teisės aktuose įtvirtintiems pavadinimams.

| 4.1.2. | Kad gydymas būtų veiksmingas ir nesumažėtų gyvūnų saugumas, būtina nustatyti teisingesnį terminą veterinarinių vaistų receptams išduoti. Todėl tikslinga šį terminą padidinti nuo trijų savaičių iki atitinkamo laikotarpio. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kad gydymas būtų veiksmingas ir nesumažėtų gyvūnų saugumas, būtina nustatyti teisingesnį terminą veterinarinių vaistų receptams išduoti. Todėl tikslinga šį terminą padidinti nuo trijų savaičių iki atitinkamo laikotarpio.

| 4.1.3. | Veterinarijos gydytojas ar kvalifikuotas ir licencijuotas specialistas, vykdydamas savo profesinę veiklą, privalo nurodyti taikomo gydymo trukmę, tinkamus kiekius, išlaukas ir pan. remdamasis produkto charakteristikų santraukoje nurodyta informacija. Šie nurodymai bus pateikti vaistinių pašarų recepte, kurį išduos oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas. Ūkininkas privalo laikytis recepto, patikrinti, ar šie nurodymai atitinka produkto charakteristikų santraukoje pateiktą informaciją. Jei duomenys neatitinka, gamintojas atleidžiamas nuo atsakomybės. Gyvūnų gydymas priklauso veterinarijos gydytojo kompetencijai. Jis žino, kokia yra vados būklė, ir yra už ją atsakingas. Reikalavimas, kad ūkininkas griežtai laikytųsi produkto charakteristikų santraukoje pateiktos informacijos iš tiesų reikštų, kad jis pats prisiima veterinarijos gydytojo įsipareigojimus ir atsakomybę. |
| --- | --- |

4.1.3.

Veterinarijos gydytojas ar kvalifikuotas ir licencijuotas specialistas, vykdydamas savo profesinę veiklą, privalo nurodyti taikomo gydymo trukmę, tinkamus kiekius, išlaukas ir pan. remdamasis produkto charakteristikų santraukoje nurodyta informacija. Šie nurodymai bus pateikti vaistinių pašarų recepte, kurį išduos oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas. Ūkininkas privalo laikytis recepto, patikrinti, ar šie nurodymai atitinka produkto charakteristikų santraukoje pateiktą informaciją. Jei duomenys neatitinka, gamintojas atleidžiamas nuo atsakomybės. Gyvūnų gydymas priklauso veterinarijos gydytojo kompetencijai. Jis žino, kokia yra vados būklė, ir yra už ją atsakingas. Reikalavimas, kad ūkininkas griežtai laikytųsi produkto charakteristikų santraukoje pateiktos informacijos iš tiesų reikštų, kad jis pats prisiima veterinarijos gydytojo įsipareigojimus ir atsakomybę.

| 4.1.4. | Tikslinga leisti prevencinį antimikrobinių medžiagų naudojimą, nors ir apsiribojant tik griežtai būtinais ir pateisinamais atvejais. Jokiu būdu negalima leisti antimikrobinių medžiagų naudoti įprastinei prevencijai, turi būti skatinama geroji higienos ir valdymo patirtis. |
| --- | --- |

4.1.4.

Tikslinga leisti prevencinį antimikrobinių medžiagų naudojimą, nors ir apsiribojant tik griežtai būtinais ir pateisinamais atvejais. Jokiu būdu negalima leisti antimikrobinių medžiagų naudoti įprastinei prevencijai, turi būti skatinama geroji higienos ir valdymo patirtis.

| 4.1.5. | EESRK primygtinai prašo nurodyti, į kokius teisės aktus daroma nuoroda įtraukiant reikalavimus dėl vandens kokybės ir vamzdynų medžiagos. Kalbant apie leistinas nuokrypas etiketėje, būtina nedaryti skirtumo tarp produktų, nes visiems šiems produktams taikoma ta pati leidimų išdavimo procedūra, kuriai, nedarant jokio skirtumo, keliami tie patys reikalavimai. |
| --- | --- |

4.1.5.

EESRK primygtinai prašo nurodyti, į kokius teisės aktus daroma nuoroda įtraukiant reikalavimus dėl vandens kokybės ir vamzdynų medžiagos. Kalbant apie leistinas nuokrypas etiketėje, būtina nedaryti skirtumo tarp produktų, nes visiems šiems produktams taikoma ta pati leidimų išdavimo procedūra, kuriai, nedarant jokio skirtumo, keliami tie patys reikalavimai.

| 4.1.6. | Ženklinimo nuokrypis atsiranda dėl techninės ar analitinės klaidos (matavimo neapibrėžtis dėl analitinio metodo ir veikliosios medžiagos tipo ir turinio) ir tai gali atsitikti tiek antimikrobinių medžiagų turinčių, tiek jų neturinčių pašarų atveju. Be to, klaidų rizika taikant analitinius pašaruose esančių antimikrobinių medžiagų nustatymo metodus yra didesnė nei kitų medžiagų atveju; tai rodo mažesnę tikimybę, kad tai pasikartos, todėl tokia maža nuokrypa nepateisinama. |
| --- | --- |

4.1.6.

Ženklinimo nuokrypis atsiranda dėl techninės ar analitinės klaidos (matavimo neapibrėžtis dėl analitinio metodo ir veikliosios medžiagos tipo ir turinio) ir tai gali atsitikti tiek antimikrobinių medžiagų turinčių, tiek jų neturinčių pašarų atveju. Be to, klaidų rizika taikant analitinius pašaruose esančių antimikrobinių medžiagų nustatymo metodus yra didesnė nei kitų medžiagų atveju; tai rodo mažesnę tikimybę, kad tai pasikartos, todėl tokia maža nuokrypa nepateisinama.

| 4.1.7. | Be to, EESRK palankiai vertina tai, kad vaistų vienalytiškumas užtikrinamas atliekant bandymus dėl leidimo šiems vaistams išdavimo. |
| --- | --- |

4.1.7.

Be to, EESRK palankiai vertina tai, kad vaistų vienalytiškumas užtikrinamas atliekant bandymus dėl leidimo šiems vaistams išdavimo.

| 4.1.8. | Sunku praktiškai patenkinti reikalavimą, kad vaistiniai pašarai, kuriuose yra veterinarinio vaisto paros dozė, turi sudaryti ne mažiau kaip 50 % pašaro paros davinio, todėl jį reikėtų papildyti taip: „Vaistiniai pašarai, kuriuose yra veterinarinio vaisto paros dozė, turi sudaryti ne mažiau kaip 50 % visaverčio pašaro arba pašaro papildų paros davinio sausosios medžiagos pavidalu.“ |
| --- | --- |

4.1.8.

Sunku praktiškai patenkinti reikalavimą, kad vaistiniai pašarai, kuriuose yra veterinarinio vaisto paros dozė, turi sudaryti ne mažiau kaip 50 % pašaro paros davinio, todėl jį reikėtų papildyti taip: „Vaistiniai pašarai, kuriuose yra veterinarinio vaisto paros dozė, turi sudaryti ne mažiau kaip 50 % visaverčio pašaro arba pašaro papildų paros davinio sausosios medžiagos pavidalu.“

4.2.   Veterinariniai vaistai

| 4.2.1. | Reikalavimas laukti šešis mėnesius nuo nacionalinės procedūros iki paraiškos dėl abipusio pripažinimo pateikimo gali sukelti problemų tuo atveju, jei susidaro sudėtinga situacija gyvūnų ar visuomenės sveikatos srityse. Todėl išimtinėmis aplinkybėmis šiam minimaliam šešių mėnesių laikotarpiui turėtų būti leidžiama taikyti išimtis. Be to, siekiant išvengti procedūrų vėlavimo, referencinei valstybei narei turėtų būti nustatytas terminas decentralizuotos ir abipusio pripažinimo procedūrų užbaigimui. |
| --- | --- |

4.2.1.

Reikalavimas laukti šešis mėnesius nuo nacionalinės procedūros iki paraiškos dėl abipusio pripažinimo pateikimo gali sukelti problemų tuo atveju, jei susidaro sudėtinga situacija gyvūnų ar visuomenės sveikatos srityse. Todėl išimtinėmis aplinkybėmis šiam minimaliam šešių mėnesių laikotarpiui turėtų būti leidžiama taikyti išimtis. Be to, siekiant išvengti procedūrų vėlavimo, referencinei valstybei narei turėtų būti nustatytas terminas decentralizuotos ir abipusio pripažinimo procedūrų užbaigimui.

| 4.2.2. | Reikėtų skatinti veterinarinių vaistų visoms gyvūnų rūšims plėtrą plečiant investicijų bei inovacijų apsaugą ne tik retesnėms, bet ir visoms rūšims. Todėl rekomenduotina pailginti duomenų apsaugos laikotarpį visoms rūšims, net kai prašoma leidimų išdavimo sąlygų išplėtimo taikant jas daugiau nei vienai rūšiai grupėje. |
| --- | --- |

4.2.2.

Reikėtų skatinti veterinarinių vaistų visoms gyvūnų rūšims plėtrą plečiant investicijų bei inovacijų apsaugą ne tik retesnėms, bet ir visoms rūšims. Todėl rekomenduotina pailginti duomenų apsaugos laikotarpį visoms rūšims, net kai prašoma leidimų išdavimo sąlygų išplėtimo taikant jas daugiau nei vienai rūšiai grupėje.

| 4.2.3. | Skirtingoms gyvūnų rūšims ir ligoms reikia taikyti skirtingus vaistų skyrimo būdus, o tam reikia įvairių vaistų formų (pavyzdžiui, skysčiai, kietosios medžiagos, geliai, injekcijos ir pan.). Norint pakeisti vaistų formą, reikia sukurti visiškai naują produktą, todėl tokioms investicijoms turėtų būti taikoma apsauga. |
| --- | --- |

4.2.3.

Skirtingoms gyvūnų rūšims ir ligoms reikia taikyti skirtingus vaistų skyrimo būdus, o tam reikia įvairių vaistų formų (pavyzdžiui, skysčiai, kietosios medžiagos, geliai, injekcijos ir pan.). Norint pakeisti vaistų formą, reikia sukurti visiškai naują produktą, todėl tokioms investicijoms turėtų būti taikoma apsauga.

| 4.2.4. | Išorinės ir pirminės pakuotės ženklinimo reikalavimai turėtų būti lankstesni, kad būtų galima, be privalomos informacijos, įtraukti ir kitą papildomą informaciją, kuri galėtų dominti gavėjus. |
| --- | --- |

4.2.4.

Išorinės ir pirminės pakuotės ženklinimo reikalavimai turėtų būti lankstesni, kad būtų galima, be privalomos informacijos, įtraukti ir kitą papildomą informaciją, kuri galėtų dominti gavėjus.

| 4.2.5. | Elektroninių priemonių privalumai gali būti pasiekti tik nustačius vieningą suderintą procedūrą visoms valstybėms narėms, naudojant tą patį formatą, taikytiną visoms procedūroms. |
| --- | --- |

4.2.5.

Elektroninių priemonių privalumai gali būti pasiekti tik nustačius vieningą suderintą procedūrą visoms valstybėms narėms, naudojant tą patį formatą, taikytiną visoms procedūroms.

| 4.2.6. | Produktų charakteristikų santraukų derinimo procedūra turi būti tik administracinė, kad būtų išvengta produktų, kurių saugumas ir veiksmingumas rinkoje per daugelį metų jau buvo įrodytas, pervertinimo ir nereikalingo darbo krūvių. |
| --- | --- |

4.2.6.

Produktų charakteristikų santraukų derinimo procedūra turi būti tik administracinė, kad būtų išvengta produktų, kurių saugumas ir veiksmingumas rinkoje per daugelį metų jau buvo įrodytas, pervertinimo ir nereikalingo darbo krūvių.

| 4.2.7. | Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto gali turėti neigiamą poveikį naujų antibiotikų kūrimui veterinarijoje, jei nebus užtikrinta nuspėjama, stabili ir skaidri rinka, kurioje įmonės būtų skatinamos. |
| --- | --- |

4.2.7.

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto gali turėti neigiamą poveikį naujų antibiotikų kūrimui veterinarijoje, jei nebus užtikrinta nuspėjama, stabili ir skaidri rinka, kurioje įmonės būtų skatinamos.

| 4.2.8. | Rekomenduotina nustatyti klasifikacijos sistemą tiems atvejams, kai vaistai naudojami, kai nėra kitų alternatyvų, pirmenybę teikiant ES registruotiems veterinariniams vaistams, o žmonėms skirtų vaistų naudojimą apribojant tik tais atvejais, kai nėra alternatyvų veterinarijoje. |
| --- | --- |

4.2.8.

Rekomenduotina nustatyti klasifikacijos sistemą tiems atvejams, kai vaistai naudojami, kai nėra kitų alternatyvų, pirmenybę teikiant ES registruotiems veterinariniams vaistams, o žmonėms skirtų vaistų naudojimą apribojant tik tais atvejais, kai nėra alternatyvų veterinarijoje.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/61

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kuriame klestinčią duomenimis grindžiamą ekonomiką“

(COM(2014) 442 final)

(2015/C 242/11)

| Pranešėja: | Anna NIETYKSZA |
| --- | --- |

Pranešėja:

Anna NIETYKSZA

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2014 m. liepos 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kuriame klestinčią duomenimis grindžiamą ekonomiką“

COM(2014) 442 final.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. sausio 7 d. priėmė savo nuomonę.

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (sausio 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 213 narių balsavus už, 1 – prieš ir 11 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą, kuriame raginama Europos Sąjungos teritorijoje kurti klestinčią duomenimis grindžiamą ekonomiką, t. y. informacinėmis technologijomis besinaudojančią skaitmeninę ekonomiką. Šiuo tikslu parengtas suderintas veiksmų planas turi padėti įgyvendinti Europos skaitmeninės darbotvarkės siekius. EESRK pabrėžia būtinybę parengti išsamų veiksmų planą. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą, kuriame raginama Europos Sąjungos teritorijoje kurti klestinčią duomenimis grindžiamą ekonomiką, t. y. informacinėmis technologijomis besinaudojančią skaitmeninę ekonomiką. Šiuo tikslu parengtas suderintas veiksmų planas turi padėti įgyvendinti Europos skaitmeninės darbotvarkės siekius. EESRK pabrėžia būtinybę parengti išsamų veiksmų planą.

| 1.2. | Šiuo požiūriu svarbus vaidmuo teks ES programai „Horizontas 2020“ ir nacionalinėms mokslinių tyrimų, inovacijų ir įgyvendinimo finansavimo programoms, taip pat verslumo ir sektorių inovacijų skatinimui. |
| --- | --- |

1.2.

Šiuo požiūriu svarbus vaidmuo teks ES programai „Horizontas 2020“ ir nacionalinėms mokslinių tyrimų, inovacijų ir įgyvendinimo finansavimo programoms, taip pat verslumo ir sektorių inovacijų skatinimui.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad informacinių technologijų plitimas visose socialinėse ir ekonominėse, kultūros ir švietimo srityse atveria milžiniškų vystymosi galimybių. IRT teikiamos vystymosi galimybės aktualios ne tik Europos korporacijoms ir didelėms bendrovėms, bet ir novatoriškoms mažoms, vidutinėms ar labai mažoms įmonėms. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK pabrėžia, kad informacinių technologijų plitimas visose socialinėse ir ekonominėse, kultūros ir švietimo srityse atveria milžiniškų vystymosi galimybių. IRT teikiamos vystymosi galimybės aktualios ne tik Europos korporacijoms ir didelėms bendrovėms, bet ir novatoriškoms mažoms, vidutinėms ar labai mažoms įmonėms.

| 1.4. | Tam, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, reikia remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą technikos, socialinių ir ekonomikos mokslų srityje. Europos Komisija ir ES valstybės narės turi parengti veiksmingus tyrimų finansavimo viešosiomis lėšomis mechanizmus ir skatinti privatųjį sektorių finansuoti šiuos tyrimus. EESRK apgailestauja, kad gerokai sumažintas pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę skaitmeninei infrastruktūrai skiriamas finansavimas, ir primygtinai siūlo padaryti atitinkamas išvadas. 2014 m. gruodžio mėn. Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio pristatytas naujas investicijų planas, kurio tikslas – bent 315 mlrd. EUR papildomų viešojo ir privačiojo sektorių investicijų sutelkti į pagrindines sritis, pavyzdžiui, skaitmeninę infrastruktūrą, yra sveikintinas politinis veiksmas šioje srityje. |
| --- | --- |

1.4.

Tam, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, reikia remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą technikos, socialinių ir ekonomikos mokslų srityje. Europos Komisija ir ES valstybės narės turi parengti veiksmingus tyrimų finansavimo viešosiomis lėšomis mechanizmus ir skatinti privatųjį sektorių finansuoti šiuos tyrimus. EESRK apgailestauja, kad gerokai sumažintas pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę skaitmeninei infrastruktūrai skiriamas finansavimas, ir primygtinai siūlo padaryti atitinkamas išvadas. 2014 m. gruodžio mėn. Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio pristatytas naujas investicijų planas, kurio tikslas – bent 315 mlrd. EUR papildomų viešojo ir privačiojo sektorių investicijų sutelkti į pagrindines sritis, pavyzdžiui, skaitmeninę infrastruktūrą, yra sveikintinas politinis veiksmas šioje srityje.

| 1.5. | Siekiant užtikrinti galimybę duomenimis grindžiamai ekonomikai vystytis netrukdomai, reikia užtikrinti tinkamą teisinį pagrindą ir strategijas bei asmens duomenų apsaugos ir informacijos saugumo priemones, taip pat įgyvendinti ES kibernetinio saugumo strategiją. Informacijos apsauga ir saugumas padidins vartotojų pasitikėjimą, taip pat pagerins įmonių verslo saugumą. |
| --- | --- |

1.5.

Siekiant užtikrinti galimybę duomenimis grindžiamai ekonomikai vystytis netrukdomai, reikia užtikrinti tinkamą teisinį pagrindą ir strategijas bei asmens duomenų apsaugos ir informacijos saugumo priemones, taip pat įgyvendinti ES kibernetinio saugumo strategiją. Informacijos apsauga ir saugumas padidins vartotojų pasitikėjimą, taip pat pagerins įmonių verslo saugumą.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, kad duomenų apsaugos ir informacijos saugumo srityje būtinas valstybių narių ir Europos viešosios valdžios institucijų bendradarbiavimas su elektroninius ryšius reguliuojančiomis tarnybomis ir vartotojų apsaugos bei konkurencijos tarnybomis. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK pabrėžia, kad duomenų apsaugos ir informacijos saugumo srityje būtinas valstybių narių ir Europos viešosios valdžios institucijų bendradarbiavimas su elektroninius ryšius reguliuojančiomis tarnybomis ir vartotojų apsaugos bei konkurencijos tarnybomis.

| 1.7. | EESRK ragina Komisiją remti visus veiksmus, skirtus Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslams įgyvendinti ir sukuriančius pagrindus duomenimis grindžiamai ekonomikai kurti, įskaitant spartaus plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimą ir visiems prieinamas sąveikias bei patikimas nuotolinės (debesijos) kompiuterijos paslaugas, didelių duomenų kiekių (angl. big data) apdorojimą, daiktų internetą (IoT) ir naujos kartos elektroninių ryšių tinklus (NGN), įskaitant ruošiamas naudoti 5G ir vėlesnes technologijas. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK ragina Komisiją remti visus veiksmus, skirtus Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslams įgyvendinti ir sukuriančius pagrindus duomenimis grindžiamai ekonomikai kurti, įskaitant spartaus plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimą ir visiems prieinamas sąveikias bei patikimas nuotolinės (debesijos) kompiuterijos paslaugas, didelių duomenų kiekių (angl. big data) apdorojimą, daiktų internetą (IoT) ir naujos kartos elektroninių ryšių tinklus (NGN), įskaitant ruošiamas naudoti 5G ir vėlesnes technologijas.

| 1.8. | Skaitmeninės technologijos atsiranda ir kuria naujas vertybes ne tik ekonomikos, bet ir visose kitose socialinio ir kultūrinio gyvenimo srityse. Todėl labai svarbu ugdyti visos visuomenės skaitmeninį raštingumą, taip pat ir vyresnio amžiaus žmonių ir tų visuomenės grupių, kurioms gresia socialinė, ekonominė ar kultūrinė atskirtis dėl sveikatos, ekonominių ar išsilavinimo priežasčių. Reikėtų plačiai diegti šiuolaikinius mokymo metodus ir turinį, visų pirma tam, kad darbuotojai galėtų persikvalifikuoti ir įgyti naujų įgūdžių. |
| --- | --- |

1.8.

Skaitmeninės technologijos atsiranda ir kuria naujas vertybes ne tik ekonomikos, bet ir visose kitose socialinio ir kultūrinio gyvenimo srityse. Todėl labai svarbu ugdyti visos visuomenės skaitmeninį raštingumą, taip pat ir vyresnio amžiaus žmonių ir tų visuomenės grupių, kurioms gresia socialinė, ekonominė ar kultūrinė atskirtis dėl sveikatos, ekonominių ar išsilavinimo priežasčių. Reikėtų plačiai diegti šiuolaikinius mokymo metodus ir turinį, visų pirma tam, kad darbuotojai galėtų persikvalifikuoti ir įgyti naujų įgūdžių.

| 1.9. | Viešosios valdžios institucijos artimiausiu metu turės gebėti optimaliai naudotis skaitmeniniais duomenimis ir elektroninių ryšių kanalais siekiant didesnio savo darbo veiksmingumo, platesnio bendradarbiavimo su piliečiais ir aktyvesnio jų dalyvavimo. Būtina šio dalyvavimo sąlyga – tinkamai suplanuotos viešosios paslaugos ir atviri duomenys visose ekonomikos ir valdymo srityse. EESRK rekomenduoja visapusiškai ugdyti viešojo administravimo įstaigų darbuotojų skaitmeninius įgūdžius, įskaitant gebėjimus kurti pažangiąsias paslaugas ir užsisakyti ekspertų bei specialistų paslaugas ir jomis naudotis. |
| --- | --- |

1.9.

Viešosios valdžios institucijos artimiausiu metu turės gebėti optimaliai naudotis skaitmeniniais duomenimis ir elektroninių ryšių kanalais siekiant didesnio savo darbo veiksmingumo, platesnio bendradarbiavimo su piliečiais ir aktyvesnio jų dalyvavimo. Būtina šio dalyvavimo sąlyga – tinkamai suplanuotos viešosios paslaugos ir atviri duomenys visose ekonomikos ir valdymo srityse. EESRK rekomenduoja visapusiškai ugdyti viešojo administravimo įstaigų darbuotojų skaitmeninius įgūdžius, įskaitant gebėjimus kurti pažangiąsias paslaugas ir užsisakyti ekspertų bei specialistų paslaugas ir jomis naudotis.

| 1.10. | EESRK rekomenduoja, kad viešojo administravimo įstaigos sudarytų sąlygas pakartotiniam viešosios informacijos naudojimui užtikrindamos jos pateikimą atvirais, automatizuotai nuskaitomais duomenimis ir atitinkamas atsargumo priemones. Galimybės pakartotinai naudoti viešąją informaciją yra itin svarbios Europos MVĮ. |
| --- | --- |

1.10.

EESRK rekomenduoja, kad viešojo administravimo įstaigos sudarytų sąlygas pakartotiniam viešosios informacijos naudojimui užtikrindamos jos pateikimą atvirais, automatizuotai nuskaitomais duomenimis ir atitinkamas atsargumo priemones. Galimybės pakartotinai naudoti viešąją informaciją yra itin svarbios Europos MVĮ.

2.   Svarbiausios Komisijos komunikato nuostatos ir aplinkybės

| 2.1. | Duomenimis grindžiama ekonomika ir skaitmeninė ekonomika apskritai Europos Sąjungos valstybėms narėms yra strateginės ekonominės svarbos sritis. Skaitmeniniai duomenys šiuo metu tampa pagrindu visose ekonomikos, viešosios valdžios, kultūros, socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros srityse. Galimybė novatoriškai panaudoti duomenis tampa pagrindiniu didesnio Sąjungos ekonomikos produktyvumo šaltiniu. |
| --- | --- |

2.1.

Duomenimis grindžiama ekonomika ir skaitmeninė ekonomika apskritai Europos Sąjungos valstybėms narėms yra strateginės ekonominės svarbos sritis. Skaitmeniniai duomenys šiuo metu tampa pagrindu visose ekonomikos, viešosios valdžios, kultūros, socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros srityse. Galimybė novatoriškai panaudoti duomenis tampa pagrindiniu didesnio Sąjungos ekonomikos produktyvumo šaltiniu.

| 2.2. | Daugėjant skaitmeninių ir suskaitmenintų kitokio formato duomenų, dėl galimybės lengvai juos perduoti ir apdoroti, šiuo metu tokie duomenys tampa nauju ir itin vertingu natūraliu visuomenės ir ekonomikos ištekliu. |
| --- | --- |

2.2.

Daugėjant skaitmeninių ir suskaitmenintų kitokio formato duomenų, dėl galimybės lengvai juos perduoti ir apdoroti, šiuo metu tokie duomenys tampa nauju ir itin vertingu natūraliu visuomenės ir ekonomikos ištekliu.

| 2.3. | Skaitmeniniai duomenys šiuo metu generuojami, renkami ir apdorojami visose ekonominio ir socialinio gyvenimo srityse. Vis daugėja novatoriškų įmonių, kurioms skaitmeniniai duomenys sudaro jų verslo pagrindą ir tampa svarbiausia veiklos sritimi. Erdviniai ir geografinės vietos nustatymo duomenys turi itin didelės reikšmės duomenimis grindžiamai ekonomikai. |
| --- | --- |

2.3.

Skaitmeniniai duomenys šiuo metu generuojami, renkami ir apdorojami visose ekonominio ir socialinio gyvenimo srityse. Vis daugėja novatoriškų įmonių, kurioms skaitmeniniai duomenys sudaro jų verslo pagrindą ir tampa svarbiausia veiklos sritimi. Erdviniai ir geografinės vietos nustatymo duomenys turi itin didelės reikšmės duomenimis grindžiamai ekonomikai.

| 2.4. | Sparčiausiai besivystančiu IT rinkos segmentu laikomas didžiųjų duomenų (arba didelių duomenų rinkinių, angl. big data) sektorius. Tarptautinės duomenų korporacijos (IDC) analizės duomenimis, 2012–2017 m. šis sektorius vidutiniškai augs 27 % per metus (šešis kartus greičiau negu visa IRT rinka), todėl 2017 m. pasaulinės didžiųjų duomenų technologijų ir paslaugų rinkos vertė turėtų siekti 23,7 mlrd. EUR. Labai spartaus augimo taip pat galima tikėtis nuotolinės (debesijos) kompiuterijos paslaugų srityje. |
| --- | --- |

2.4.

Sparčiausiai besivystančiu IT rinkos segmentu laikomas didžiųjų duomenų (arba didelių duomenų rinkinių, angl. big data) sektorius. Tarptautinės duomenų korporacijos (IDC) analizės duomenimis, 2012–2017 m. šis sektorius vidutiniškai augs 27 % per metus (šešis kartus greičiau negu visa IRT rinka), todėl 2017 m. pasaulinės didžiųjų duomenų technologijų ir paslaugų rinkos vertė turėtų siekti 23,7 mlrd. EUR. Labai spartaus augimo taip pat galima tikėtis nuotolinės (debesijos) kompiuterijos paslaugų srityje.

| 2.5. | Atsižvelgiant į pastebimą su daiktų internetu susijusių sprendimų ir prietaikų plėtrą, pavyzdžiui, pažangiųjų miestų infrastruktūroje, artimiausiais metais reikia tikėtis milžiniško didelės apimties duomenų augimo, atsirandančio dėl daiktų interneto vystymosi. Tyrimus atliekančios įmonės prognozuoja, kad iki 2020 m. daiktų internetui priskiriamų (išmaniųjų) prietaisų skaičius visame pasaulyje išaugs iki 26 mlrd. vienetų ir šis skaičius kelis kartus viršys prie interneto prijungiamų kompiuterių skaičių. Įmonėms ir valdžios institucijoms teks prisitaikyti prie šio įspūdingo didelės apimties duomenų augimo ir kūrybiškai juo pasinaudoti. |
| --- | --- |

2.5.

Atsižvelgiant į pastebimą su daiktų internetu susijusių sprendimų ir prietaikų plėtrą, pavyzdžiui, pažangiųjų miestų infrastruktūroje, artimiausiais metais reikia tikėtis milžiniško didelės apimties duomenų augimo, atsirandančio dėl daiktų interneto vystymosi. Tyrimus atliekančios įmonės prognozuoja, kad iki 2020 m. daiktų internetui priskiriamų (išmaniųjų) prietaisų skaičius visame pasaulyje išaugs iki 26 mlrd. vienetų ir šis skaičius kelis kartus viršys prie interneto prijungiamų kompiuterių skaičių. Įmonėms ir valdžios institucijoms teks prisitaikyti prie šio įspūdingo didelės apimties duomenų augimo ir kūrybiškai juo pasinaudoti.

| 2.6. | Nepaprastai svarbu užtikrinti, kad ES valstybių narių ekonomika galėtų išlaisvinti milžinišką didžiųjų duomenų ir daiktų interneto ekonominį potencialą, kuriuo naudotųsi novatoriškos įmonės, teikdamos sprendimus šiose srityse, ir visos kitos ES ekonomikos sektorių įmonės, taikančios juos savo veiklos srityse. |
| --- | --- |

2.6.

Nepaprastai svarbu užtikrinti, kad ES valstybių narių ekonomika galėtų išlaisvinti milžinišką didžiųjų duomenų ir daiktų interneto ekonominį potencialą, kuriuo naudotųsi novatoriškos įmonės, teikdamos sprendimus šiose srityse, ir visos kitos ES ekonomikos sektorių įmonės, taikančios juos savo veiklos srityse.

| 2.7. | Europos Komisija komunikate atkreipia dėmesį į būtinybę sudaryti sąlygas veiklai nuotolinės kompiuterijos, itin našaus skaičiavimo infrastruktūros ir platformų bei paslaugų, taikančių jų sprendimus, srityse. Komisijos skaičiavimais (1) nuotolinės kompiuterijos paslaugos iki 2020 m. Europoje gali padėti sukurti 2,5 mln. naujų darbo vietų, o valstybių narių BVP padidinti 160 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

2.7.

Europos Komisija komunikate atkreipia dėmesį į būtinybę sudaryti sąlygas veiklai nuotolinės kompiuterijos, itin našaus skaičiavimo infrastruktūros ir platformų bei paslaugų, taikančių jų sprendimus, srityse. Komisijos skaičiavimais (1) nuotolinės kompiuterijos paslaugos iki 2020 m. Europoje gali padėti sukurti 2,5 mln. naujų darbo vietų, o valstybių narių BVP padidinti 160 mlrd. EUR.

| 2.8. | Komisijos nuomone, dar vienas labai svarbus augimo veiksnys yra ‘duomenimis grindžiamos inovacijos’ (angl. data-driven innovation, DDI), t.y. verslo ir viešojo sektoriaus subjektų gebėjimai kūrybiškai pasinaudoti geresnės duomenų analizės būdais gauta informacija, visų pirma pakartotinai naudojant viešąją informaciją. Atvėrus informaciją ir sudarius galimybę ja naudotis pakartotinai, ES valstybės narės gali kasmet sutaupyti apie 40 mlrd. EUR, o visa tiesioginė ir netiesioginė ekonominė nauda naudojantis viešojo sektoriaus informacija ES-27 siektų 140 mlrd. EUR per metus (2). |
| --- | --- |

2.8.

Komisijos nuomone, dar vienas labai svarbus augimo veiksnys yra ‘duomenimis grindžiamos inovacijos’ (angl. data-driven innovation, DDI), t.y. verslo ir viešojo sektoriaus subjektų gebėjimai kūrybiškai pasinaudoti geresnės duomenų analizės būdais gauta informacija, visų pirma pakartotinai naudojant viešąją informaciją. Atvėrus informaciją ir sudarius galimybę ja naudotis pakartotinai, ES valstybės narės gali kasmet sutaupyti apie 40 mlrd. EUR, o visa tiesioginė ir netiesioginė ekonominė nauda naudojantis viešojo sektoriaus informacija ES-27 siektų 140 mlrd. EUR per metus (2).

| 2.9. | Europos Komisija pabrėžia, kad tam prireiks aukštos kvalifikacijos specialistų, plačių atvirų duomenų taikymo galimybių ir sukurti tinkamą teisinį pagrindą duomenų nuosavybei, jų apsaugai ir prieigai prie jų užtikrinti. |
| --- | --- |

2.9.

Europos Komisija pabrėžia, kad tam prireiks aukštos kvalifikacijos specialistų, plačių atvirų duomenų taikymo galimybių ir sukurti tinkamą teisinį pagrindą duomenų nuosavybei, jų apsaugai ir prieigai prie jų užtikrinti.

| 2.10. | Siekiant šių tikslų svarbus vaidmuo teks ES programai „Horizontas 2020“ ir nacionalinėms mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programoms bei verslumo ir sektorių inovacijų skatinimui. |
| --- | --- |

2.10.

Siekiant šių tikslų svarbus vaidmuo teks ES programai „Horizontas 2020“ ir nacionalinėms mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programoms bei verslumo ir sektorių inovacijų skatinimui.

| 2.11. | Europos Komisija įvairiomis priemonėmis stengsis skatinti skaitmeninį verslumą Europoje ne tik propaguodama atvirą prieigą prie duomenų, sudarydama palankesnes sąlygas naudotis nuotoline kompiuterija, stiprindama vietos duomenų inkubatorių ryšius ir bendradarbiavimą, bet ir ugdyti skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, taip pat ir įgyvendinant iniciatyvą „Didžioji koalicija užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti“. |
| --- | --- |

2.11.

Europos Komisija įvairiomis priemonėmis stengsis skatinti skaitmeninį verslumą Europoje ne tik propaguodama atvirą prieigą prie duomenų, sudarydama palankesnes sąlygas naudotis nuotoline kompiuterija, stiprindama vietos duomenų inkubatorių ryšius ir bendradarbiavimą, bet ir ugdyti skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, taip pat ir įgyvendinant iniciatyvą „Didžioji koalicija užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti“.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK iš esmės pritaria Komisijos komunikate apibūdinamos klestinčios duomenimis grindžiamos ekonomikos ypatybėms ir jas remia. Kaip pažymima komunikate, analizuojant duomenis pasiekiama geresnių rezultatų, procesų ir sprendimų, o tai skatina novatoriškumą ir naujų sprendimų paieškas bei sudaro sąlygas numatyti tendencijas ir pasirengti būsimiems įvykiams. Vis dėlto EESRK atkreipia dėmesį, kad komunikate nepateikiama aiški Komisijos veiksmų strategija, kaip sukurti tokią ekonomiką Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.1.

EESRK iš esmės pritaria Komisijos komunikate apibūdinamos klestinčios duomenimis grindžiamos ekonomikos ypatybėms ir jas remia. Kaip pažymima komunikate, analizuojant duomenis pasiekiama geresnių rezultatų, procesų ir sprendimų, o tai skatina novatoriškumą ir naujų sprendimų paieškas bei sudaro sąlygas numatyti tendencijas ir pasirengti būsimiems įvykiams. Vis dėlto EESRK atkreipia dėmesį, kad komunikate nepateikiama aiški Komisijos veiksmų strategija, kaip sukurti tokią ekonomiką Europos Sąjungoje.

| 3.2. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į komunikate siūlomų tam tikrų veiksmų svarbą kuriant duomenimis grindžiamai ekonomikai reikalingą infrastruktūrą (plačiąja prasme); visų pirma būtina:






  — | turėti reikalingą patikimą infrastruktūrą, leidžiančią užtikrinti duomenų rinkimo, apdorojimo ir naudojimo sistemų sąveiką, įskaitant infrastruktūrą, plačiai naudojančią veiksmingus ir saugius sprendimus ir nuotolinės kompiuterijos paslaugas, |
| --- | --- | --- |

3.2.

EESRK taip pat atkreipia dėmesį į komunikate siūlomų tam tikrų veiksmų svarbą kuriant duomenimis grindžiamai ekonomikai reikalingą infrastruktūrą (plačiąja prasme); visų pirma būtina:

—

turėti reikalingą patikimą infrastruktūrą, leidžiančią užtikrinti duomenų rinkimo, apdorojimo ir naudojimo sistemų sąveiką, įskaitant infrastruktūrą, plačiai naudojančią veiksmingus ir saugius sprendimus ir nuotolinės kompiuterijos paslaugas,

| — | turėti aukštos kokybės, patikimus duomenų rinkinius, |
| --- | --- |

—

turėti aukštos kokybės, patikimus duomenų rinkinius,

| — | užtikrinti tinkamą teisinį, organizacinį ir edukacinį pagrindą ir sąlygas bei darbo sąlygas, kurios leistų bendradarbiauti įvairiems subjektams siekiant tinkamo gebėjimų lygio ir novatorišku duomenų naudojimu grindžiamų sprendimų, |
| --- | --- |

—

užtikrinti tinkamą teisinį, organizacinį ir edukacinį pagrindą ir sąlygas bei darbo sąlygas, kurios leistų bendradarbiauti įvairiems subjektams siekiant tinkamo gebėjimų lygio ir novatorišku duomenų naudojimu grindžiamų sprendimų,

| — | remti politiką ir sudaryti teisinį pagrindą, kuris skatintų novatorišką atvirų, prieinamų automatizuotai nuskaitomų duomenų naudojimą visose ekonomikos ir valdymo srityse. |
| --- | --- |

—

remti politiką ir sudaryti teisinį pagrindą, kuris skatintų novatorišką atvirų, prieinamų automatizuotai nuskaitomų duomenų naudojimą visose ekonomikos ir valdymo srityse.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK pritaria mechanizmų ir išteklių, numatytų programoje „Horizontas 2020“ plėtojimui ir naudojimui, ypač tų, kurie padeda taikyti paslaugų platformų sprendimus PaaS (Platform as a Service – platforma kaip paslauga), SaaS (Software as a Service – programinė įranga kaip paslauga), IaaS (Infrastructure as a Service – techninė infrastruktūra kaip paslauga) ir kitus, grindžiamus viešaisiais, privačiais ir hibridiniais nuotolinės kompiuterijos sprendimais. |
| --- | --- |

4.1.

EESRK pritaria mechanizmų ir išteklių, numatytų programoje „Horizontas 2020“ plėtojimui ir naudojimui, ypač tų, kurie padeda taikyti paslaugų platformų sprendimus PaaS (Platform as a Service – platforma kaip paslauga), SaaS (Software as a Service – programinė įranga kaip paslauga), IaaS (Infrastructure as a Service – techninė infrastruktūra kaip paslauga) ir kitus, grindžiamus viešaisiais, privačiais ir hibridiniais nuotolinės kompiuterijos sprendimais.

| 4.2. | EESRK pritaria veiksmams, skirtiems įgyvendinti Europos nuotolinės kompiuterijos strategiją, kaip teigė ankstesnėse savo nuomonėse šia tema. |
| --- | --- |

4.2.

EESRK pritaria veiksmams, skirtiems įgyvendinti Europos nuotolinės kompiuterijos strategiją, kaip teigė ankstesnėse savo nuomonėse šia tema.

| 4.3. | EESRK pritaria Komisijos siūlomos sutartinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (SVPSP) kūrimui, tačiau mano, kad būtina aiškiai suformuluoti ilgalaikes strategijas ir nuoseklią mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir finansavimo politiką. |
| --- | --- |

4.3.

EESRK pritaria Komisijos siūlomos sutartinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (SVPSP) kūrimui, tačiau mano, kad būtina aiškiai suformuluoti ilgalaikes strategijas ir nuoseklią mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir finansavimo politiką.

| 4.4. | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti tinkamą finansavimą moksliniams tyrimams ir įgyvendinimo darbui tose srityse, kuriose artimiausiais metais numatomas didžiausias augimas ir kurios yra svarbiausios Sąjungos ekonomikos konkurencingumui pasaulyje išlaikyti. Tai visų pirma didelių duomenų rinkinių (angl. big data) apdorojimas, daiktų internetas (IoT) ir nauji elektroninių ryšių tinklai (NGN), taip pat ir naudojantys 5G bei naujesnes, dabar plėtojamas technologijas, ir kibernetinio saugumo klausimai. |
| --- | --- |

4.4.

EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti tinkamą finansavimą moksliniams tyrimams ir įgyvendinimo darbui tose srityse, kuriose artimiausiais metais numatomas didžiausias augimas ir kurios yra svarbiausios Sąjungos ekonomikos konkurencingumui pasaulyje išlaikyti. Tai visų pirma didelių duomenų rinkinių (angl. big data) apdorojimas, daiktų internetas (IoT) ir nauji elektroninių ryšių tinklai (NGN), taip pat ir naudojantys 5G bei naujesnes, dabar plėtojamas technologijas, ir kibernetinio saugumo klausimai.

| 4.5. | EESRK pabrėžia didžiųjų duomenų apdorojimo rezultatų patikimumo ir tikslumo bei duomenų analizės ir paieškos sistemų svarbą. Todėl svarbu remti mokslinius tyrimus ir įgyvendinimo darbą, visų pirma semantinių tyrimų, geoerdvinių duomenų analizės ir spartaus masinių duomenų apdorojimo srityse. Būtina užtikrinti deramus išteklius moksliniams tyrimams, kadangi pastebima tendencija valstybėse narėse ir Tarybos lygmeniu jiems skiriamą biudžeto dalį mažinti nuo 9 mlrd. iki 1,4 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

4.5.

EESRK pabrėžia didžiųjų duomenų apdorojimo rezultatų patikimumo ir tikslumo bei duomenų analizės ir paieškos sistemų svarbą. Todėl svarbu remti mokslinius tyrimus ir įgyvendinimo darbą, visų pirma semantinių tyrimų, geoerdvinių duomenų analizės ir spartaus masinių duomenų apdorojimo srityse. Būtina užtikrinti deramus išteklius moksliniams tyrimams, kadangi pastebima tendencija valstybėse narėse ir Tarybos lygmeniu jiems skiriamą biudžeto dalį mažinti nuo 9 mlrd. iki 1,4 mlrd. EUR.

| 4.6. | Pradedančiųjų įmonių veiklos inovacijų ar vystymo srityje finansavimas skaitmeninėje ekonomikoje yra labai svarbus, kadangi vis dar nėra pakankamai finansinių mechanizmų šiems poreikiams patenkinti. Naujųjų technologijų sektorių finansavimas turi būti grindžiamas sumaniu programos „Horizontas 2020“ ir kitų svarbiausių ES mokslinių tyrimų programų, valstybių narių biudžetų išteklių derinimu ar skatinant privačias įmones strategiškai bendradarbiauti naudojantis sutartine viešojo ir privačiojo sektorių partneryste. |
| --- | --- |

4.6.

Pradedančiųjų įmonių veiklos inovacijų ar vystymo srityje finansavimas skaitmeninėje ekonomikoje yra labai svarbus, kadangi vis dar nėra pakankamai finansinių mechanizmų šiems poreikiams patenkinti. Naujųjų technologijų sektorių finansavimas turi būti grindžiamas sumaniu programos „Horizontas 2020“ ir kitų svarbiausių ES mokslinių tyrimų programų, valstybių narių biudžetų išteklių derinimu ar skatinant privačias įmones strategiškai bendradarbiauti naudojantis sutartine viešojo ir privačiojo sektorių partneryste.

| 4.7. | Siekiant visapusiškai išnaudoti duomenimis grindžiamos ekonomikos potencialą labai svarbu perkvalifikuoti darbuotojus taip, kad jie gebėtų dirbti atsirandančiose naujose profesinėse srityse ir ekonomikos sektoriuose. Tai ypač svarbu turint omenyje tai, kad prognozuojama, jog 2020 m. 80 % darbo vietų reikės skaitmeninių žinių ir įgūdžių. |
| --- | --- |

4.7.

Siekiant visapusiškai išnaudoti duomenimis grindžiamos ekonomikos potencialą labai svarbu perkvalifikuoti darbuotojus taip, kad jie gebėtų dirbti atsirandančiose naujose profesinėse srityse ir ekonomikos sektoriuose. Tai ypač svarbu turint omenyje tai, kad prognozuojama, jog 2020 m. 80 % darbo vietų reikės skaitmeninių žinių ir įgūdžių.

| 4.8. | EESRK nuomone, būtina daugiau dėmesio skirti švietimui, kuris ugdytų visų skaitmeninį raštingumą ir skaitmeninių prietaisų bei paslaugų, atliekančių vis svarbesnį vaidmenį ekonominiame ir socialiniame gyvenime, valdyme ir kultūroje, naudojimo įgūdžius. Šis švietimas turi apimti visus etapus ir būti įvairių formų: pradedant pradiniu, baigiant suaugusiųjų mokymu. |
| --- | --- |

4.8.

EESRK nuomone, būtina daugiau dėmesio skirti švietimui, kuris ugdytų visų skaitmeninį raštingumą ir skaitmeninių prietaisų bei paslaugų, atliekančių vis svarbesnį vaidmenį ekonominiame ir socialiniame gyvenime, valdyme ir kultūroje, naudojimo įgūdžius. Šis švietimas turi apimti visus etapus ir būti įvairių formų: pradedant pradiniu, baigiant suaugusiųjų mokymu.

| 4.9. | EESRK pabrėžia, kad svarbu parengti naują teisinį pagrindą ir reguliavimo priemones, skirtas būsimoms permainoms ir tenkinančias besivystančios duomenimis grindžiamos ekonomikos poreikius. |
| --- | --- |

4.9.

EESRK pabrėžia, kad svarbu parengti naują teisinį pagrindą ir reguliavimo priemones, skirtas būsimoms permainoms ir tenkinančias besivystančios duomenimis grindžiamos ekonomikos poreikius.

| 4.10. | EESRK mano, kad įgyvendinant reguliavimo politiką ir užtikrinant nuoseklumą su nuomone dėl interneto valdymo (TEN/549) ypatingą dėmesį reikėtų skirti vertės grandinių valdymui internete, kad būtų užtikrinta investicijas į skaitmenines prekes ir paslaugas atitinkanti pelno dalis visiems šioje vertės grandinėje dalyvaujantiems paslaugų ir turinio teikėjams. |
| --- | --- |

4.10.

EESRK mano, kad įgyvendinant reguliavimo politiką ir užtikrinant nuoseklumą su nuomone dėl interneto valdymo (TEN/549) ypatingą dėmesį reikėtų skirti vertės grandinių valdymui internete, kad būtų užtikrinta investicijas į skaitmenines prekes ir paslaugas atitinkanti pelno dalis visiems šioje vertės grandinėje dalyvaujantiems paslaugų ir turinio teikėjams.

| 4.11. | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę veiksmingai įgyvendinti numatytus ir aprašytus mechanizmus, tarp jų ir numatytus eIDAS reglamente; jų tikslas – padidinti pasitikėjimą skaitmenine ekonomika užtikrinant nuoseklų ES teisinį pagrindą elektroninėms įmonių, gyventojų ir valdžios institucijų tarpusavio operacijoms. |
| --- | --- |

4.11.

EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę veiksmingai įgyvendinti numatytus ir aprašytus mechanizmus, tarp jų ir numatytus eIDAS reglamente; jų tikslas – padidinti pasitikėjimą skaitmenine ekonomika užtikrinant nuoseklų ES teisinį pagrindą elektroninėms įmonių, gyventojų ir valdžios institucijų tarpusavio operacijoms.

| 4.12. | Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad tarpinstitucinės derybos dėl duomenų apsaugos reglamento, kurį Taryba jau keletą mėnesių blokuoja, aiškiai atsidūrė aklavietėje ir kol kas nėra jokio sprendimo. Tai akivaizdžiai daro žalą visiems suinteresuotiesiems subjektams, ypač srityse, kurios yra tokios svarbios visapusiškam duomenimis grindžiamos ekonomikos potencialo vystymui. |
| --- | --- |

4.12.

Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad tarpinstitucinės derybos dėl duomenų apsaugos reglamento, kurį Taryba jau keletą mėnesių blokuoja, aiškiai atsidūrė aklavietėje ir kol kas nėra jokio sprendimo. Tai akivaizdžiai daro žalą visiems suinteresuotiesiems subjektams, ypač srityse, kurios yra tokios svarbios visapusiškam duomenimis grindžiamos ekonomikos potencialo vystymui.

| 4.13. | Naujasis teisinis pagrindas turi ne tik užtikrinti galimybes rinkoje dalyvaujančioms įmonėms plėstis ir skatinti inovacijas bei konkurencingumą, bet ir užtikrinti verslo saugumą bei vartotojų teisių ir jų privatumo apsaugą. Užtikrinti kibernetinį saugumą nepaprastai svarbu atsižvelgiant į tai, kad informatikos ir nuotolinės kompiuterijos tinkluose bus vis daugiau ekonomikos ir socialiniu požiūriu labai svarbių duomenų, taip pat ir neskelbtinų duomenų, pavyzdžiui, medicininės informacijos. |
| --- | --- |

4.13.

Naujasis teisinis pagrindas turi ne tik užtikrinti galimybes rinkoje dalyvaujančioms įmonėms plėstis ir skatinti inovacijas bei konkurencingumą, bet ir užtikrinti verslo saugumą bei vartotojų teisių ir jų privatumo apsaugą. Užtikrinti kibernetinį saugumą nepaprastai svarbu atsižvelgiant į tai, kad informatikos ir nuotolinės kompiuterijos tinkluose bus vis daugiau ekonomikos ir socialiniu požiūriu labai svarbių duomenų, taip pat ir neskelbtinų duomenų, pavyzdžiui, medicininės informacijos.

| 4.14. | EESRK atkreipia dėmesį, kad komunikate palyginti nedaug dėmesio skiriama duomenų nuosavybės klausimams ir būtinybei parengti naujus intelektinės nuosavybės apsaugos sprendimus, atitinkančius skaitmeninės ekonomikos poreikius, taip pat ir kūrybos srityje, kuri artimiausiu metu bus viena labiausiai augančių. |
| --- | --- |

4.14.

EESRK atkreipia dėmesį, kad komunikate palyginti nedaug dėmesio skiriama duomenų nuosavybės klausimams ir būtinybei parengti naujus intelektinės nuosavybės apsaugos sprendimus, atitinkančius skaitmeninės ekonomikos poreikius, taip pat ir kūrybos srityje, kuri artimiausiu metu bus viena labiausiai augančių.

| 4.15. | EESRK pasirengęs bendradarbiauti su kitomis organizacijomis, be kita ko, siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą skaitmeninės ekonomikos paslaugomis, rengti ilgalaikes strategijas ir programas, taip pat jas įgyvendinti padedančias švietimo programas. |
| --- | --- |

4.15.

EESRK pasirengęs bendradarbiauti su kitomis organizacijomis, be kita ko, siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą skaitmeninės ekonomikos paslaugomis, rengti ilgalaikes strategijas ir programas, taip pat jas įgyvendinti padedančias švietimo programas.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Komunikatas „Nuotolinės kompiuterijos galimybių naudojimas Europoje“, COM(2012) 529 final.

1

final

(2)  Komunikatas „Atvirieji duomenys. Inovacijų, augimo ir skaidrios valdysenos variklis“, COM(2011) 822 final.

2

---

| 23.7.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/66

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl priemonių, kurių gali imtis Sąjunga, atsižvelgdama į antidempingo ir subsidijų draudimo priemonių bei apsaugos priemonių bendrąjį poveikį (kodifikuota redakcija)

(COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD))

(2015/C 242/12)

Europos Parlamentas, vadovaudamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2014 m. spalio 20 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl priemonių, kurių gali imtis Sąjunga, atsižvelgdama į antidempingo ir subsidijų draudimo priemonių bei apsaugos priemonių bendrąjį poveikį (kodifikuota redakcija)

COM(2014) 318 final – 2014/0164 (COD).

Komitetas, manydamas, kad pasiūlymo turinys yra visiškai priimtinas ir kad dėl jo nėra pastabų, savo 504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21-22 d. (2015 m. sausio 21 d. posėdis), 219 narių balsavus už, 1 – prieš ir 10 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2015 m. sausio 21 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---