# Euroopa Liidu L 205/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide31. juuli 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 205

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide31. juuli 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1278, 9. juuli 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelises aruandluses kasutatavate juhiste, vormide ja määratlustega (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1278, 9. juuli 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelises aruandluses kasutatavate juhiste, vormide ja määratlustega (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1278,

9. juuli 2015,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelises aruandluses kasutatavate juhiste, vormide ja määratlustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 99 lõike 5 neljandat lõiku, artikli 99 lõike 6 neljandat lõiku, artikli 101 lõike 4 kolmandat lõiku, artikli 394 lõike 4 kolmandat lõiku, artikli 415 lõike 3 neljandat lõiku ja artikli 430 lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (2) on sätestatud nõuded, mille kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama määruse (EL) nr 575/2013 sätete järgimiseks vajaliku teabe. Võttes arvesse, et määrusega (EL) nr 575/2013 kehtestatud õigusraamistikku on järk-järgult täiendatud ja muudetud selle mitteolemuslike aspektide osas regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise teel, on rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vaja kõnealuste nõuete kajastamiseks vastavalt muuta, et täiendavalt täpsustada krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalveliseks aruandluseks kasutatavaid juhiseid ja määratlusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (2) on sätestatud nõuded, mille kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama määruse (EL) nr 575/2013 sätete järgimiseks vajaliku teabe. Võttes arvesse, et määrusega (EL) nr 575/2013 kehtestatud õigusraamistikku on järk-järgult täiendatud ja muudetud selle mitteolemuslike aspektide osas regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmise teel, on rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vaja kõnealuste nõuete kajastamiseks vastavalt muuta, et täiendavalt täpsustada krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalveliseks aruandluseks kasutatavaid juhiseid ja määratlusi.

| (2) | Selleks et tagada rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud nõuete korrektne ja ühetaoline kohaldamine, tuleks täiendavalt täpsustada järelevalvelises aruandluses kasutatavaid vorme, juhiseid ja määratlusi. Seepärast on õigusselguse huvides asjakohane asendada mitmed I, III ja IV lisa vormid ning muuta mõningaid II, V, IX ja XVII lisas sätestatud juhiseid. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud nõuete korrektne ja ühetaoline kohaldamine, tuleks täiendavalt täpsustada järelevalvelises aruandluses kasutatavaid vorme, juhiseid ja määratlusi. Seepärast on õigusselguse huvides asjakohane asendada mitmed I, III ja IV lisa vormid ning muuta mõningaid II, V, IX ja XVII lisas sätestatud juhiseid.

| (3) | Selleks et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning pädevatele asutustele piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud muudatuste rakendamiseks, tuleks määrust kohaldada alates 1. juunist 2015. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et anda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning pädevatele asutustele piisavalt aega käesolevas määruses sätestatud muudatuste rakendamiseks, tuleks määrust kohaldada alates 1. juunist 2015.

| (4) | Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile.

| (5) | Võttes arvesse, et rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 vajalikud muudatused ei ole sisulist laadi, ei ole EBA vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 15 lõike 1 teisele lõigule korraldanud ühtegi avatud avalikku konsultatsiooni, kuna see oleks asjaomaste tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju arvestades ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 vajalikud muudatused ei ole sisulist laadi, ei ole EBA vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 15 lõike 1 teisele lõigule korraldanud ühtegi avatud avalikku konsultatsiooni, kuna see oleks asjaomaste tehniliste standardite eelnõu ulatust ja mõju arvestades ebaproportsionaalne.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 680/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa vormid nr 1, 4, 6.2, 7, 8.1, 9.1, 9.2, 9.3, 17, 21 ja 22 asendatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud vastava numbriga vormidega. |
| --- | --- |

1)

I lisa vormid nr 1, 4, 6.2, 7, 8.1, 9.1, 9.2, 9.3, 17, 21 ja 22 asendatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud vastava numbriga vormidega.

| 2) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud tekstiga.

| 3) | III lisa vormid nr 1.3, 16, 20 ja 46 asendatakse käesoleva määruse III lisas sätestatud vastava numbriga vormidega. |
| --- | --- |

3)

III lisa vormid nr 1.3, 16, 20 ja 46 asendatakse käesoleva määruse III lisas sätestatud vastava numbriga vormidega.

| 4) | IV lisa vormid nr 1.3, 16, 20 ja 46 asendatakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud vastava numbriga vormidega. |
| --- | --- |

4)

IV lisa vormid nr 1.3, 16, 20 ja 46 asendatakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud vastava numbriga vormidega.

| 5) | V lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

5)

V lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud tekstiga.

| 6) | IX lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

6)

IX lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisas sätestatud tekstiga.

| 7) | XVII lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

7)

XVII lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisas sätestatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

I LISA

C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)

| Rida | ID | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 | 1 | OMAVAHENDID | |
| 015 | 1.1 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 020 | 1.1.1 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | |
| 030 | 1.1.1.1 | Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 040 | 1.1.1.1.1 | Sissemakstud kapitaliinstrumendid | |
| 045 | 1.1.1.1.1* | millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumendid | |
| 050 | 1.1.1.1.2* | Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 060 | 1.1.1.1.3 | Ülekurss | |
| 070 | 1.1.1.1.4 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 080 | 1.1.1.1.4.1 | (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 090 | 1.1.1.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 091 | 1.1.1.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 092 | 1.1.1.1.5 | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 130 | 1.1.1.2 | Jaotamata kasum | |
| 140 | 1.1.1.2.1 | Eelmiste aastate jaotamata kasum | |
| 150 | 1.1.1.2.2 | Aktsepteeritav kasum või kahjum | |
| 160 | 1.1.1.2.2.1 | Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum | |
| 170 | 1.1.1.2.2.2 | (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist | |
| 180 | 1.1.1.3 | Muu akumuleeritud koondkasum | |
| 200 | 1.1.1.4 | Muud reservid | |
| 210 | 1.1.1.5 | Üldine pangandusreserv | |
| 220 | 1.1.1.6 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes | |
| 230 | 1.1.1.7 | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka | |
| 240 | 1.1.1.8 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega | |
| 250 | 1.1.1.9 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | |
| 260 | 1.1.1.9.1 | (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine | |
| 270 | 1.1.1.9.2 | Rahavoogude riskimaandamise reserv | |
| 280 | 1.1.1.9.3 | Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest | |
| 285 | 1.1.1.9.4 | Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist | |
| 290 | 1.1.1.9.5 | (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine | |
| 300 | 1.1.1.10 | (-) Firmaväärtus | |
| 310 | 1.1.1.10.1 | (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus | |
| 320 | 1.1.1.10.2 | (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel | |
| 330 | 1.1.1.10.3 | Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 340 | 1.1.1.11 | (-) Muu immateriaalne vara | |
| 350 | 1.1.1.11.1 | (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 360 | 1.1.1.11.2 | Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 370 | 1.1.1.12 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 380 | 1.1.1.13 | (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga | |
| 390 | 1.1.1.14 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara | |
| 400 | 1.1.1.14.1 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara | |
| 410 | 1.1.1.14.2 | Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused | |
| 420 | 1.1.1.14.3 | Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada | |
| 430 | 1.1.1.15 | (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites | |
| 440 | 1.1.1.16 | (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid | |
| 450 | 1.1.1.17 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % | |
| 460 | 1.1.1.18 | (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % | |
| 470 | 1.1.1.19 | (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % | |
| 471 | 1.1.1.20 | (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % | |
| 472 | 1.1.1.21 | (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % | |
| 480 | 1.1.1.22 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 490 | 1.1.1.23 | (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| 500 | 1.1.1.24 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 510 | 1.1.1.25 | (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist | |
| 520 | 1.1.1.26 | Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised | |
| 524 | 1.1.1.27 | (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 529 | 1.1.1.28 | Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud | |
| 530 | 1.1.2 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 540 | 1.1.2.1 | Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 550 | 1.1.2.1.1 | Sissemakstud kapitaliinstrumendid | |
| 560 | 1.1.2.1.2* | Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid | |
| 570 | 1.1.2.1.3 | Ülekurss | |
| 580 | 1.1.2.1.4 | (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 590 | 1.1.2.1.4.1 | (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 620 | 1.1.2.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 621 | 1.1.2.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 622 | 1.1.2.1.5 | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 660 | 1.1.2.2 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes | |
| 670 | 1.1.2.3 | Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka | |
| 680 | 1.1.2.4 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka | |
| 690 | 1.1.2.5 | (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites | |
| 700 | 1.1.2.6 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 710 | 1.1.2.7 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 720 | 1.1.2.8 | (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid | |
| 730 | 1.1.2.9 | Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised | |
| 740 | 1.1.2.10 | Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest) | |
| 744 | 1.1.2.11 | (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest | |
| 748 | 1.1.2.12 | Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud | |
| 750 | 1.2 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | |
| 760 | 1.2.1 | Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud | |
| 770 | 1.2.1.1 | Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud | |
| 780 | 1.2.1.2* | Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud | |
| 790 | 1.2.1.3 | Ülekurss | |
| 800 | 1.2.1.4 | (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 810 | 1.2.1.4.1 | (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 840 | 1.2.1.4.2 | (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 841 | 1.2.1.4.3 | (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 842 | 1.2.1.5 | (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente | |
| 880 | 1.2.2 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes | |
| 890 | 1.2.3 | Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka | |
| 900 | 1.2.4 | Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka | |
| 910 | 1.2.5 | Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga | |
| 920 | 1.2.6 | Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine | |
| 930 | 1.2.7 | (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites | |
| 940 | 1.2.8 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 950 | 1.2.9 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 960 | 1.2.10 | Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised | |
| 970 | 1.2.11 | Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest) | |
| 974 | 1.2.12 | (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest | |
| 978 | 1.2.13 | Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud | |

Rida

ID

Kirje

Summa

010

1

OMAVAHENDID

015

1.1

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

020

1.1.1

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

030

1.1.1.1

Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

040

1.1.1.1.1

Sissemakstud kapitaliinstrumendid

045

1.1.1.1.1*

millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumendid

050

1.1.1.1.2*

Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

060

1.1.1.1.3

Ülekurss

070

1.1.1.1.4

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

080

1.1.1.1.4.1

(-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

090

1.1.1.1.4.2

(-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

091

1.1.1.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

092

1.1.1.1.5

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

130

1.1.1.2

Jaotamata kasum

140

1.1.1.2.1

Eelmiste aastate jaotamata kasum

150

1.1.1.2.2

Aktsepteeritav kasum või kahjum

160

1.1.1.2.2.1

Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

170

1.1.1.2.2.2

(-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

180

1.1.1.3

Muu akumuleeritud koondkasum

200

1.1.1.4

Muud reservid

210

1.1.1.5

Üldine pangandusreserv

220

1.1.1.6

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

230

1.1.1.7

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

240

1.1.1.8

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

250

1.1.1.9

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

260

1.1.1.9.1

(-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

270

1.1.1.9.2

Rahavoogude riskimaandamise reserv

280

1.1.1.9.3

Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

285

1.1.1.9.4

Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

290

1.1.1.9.5

(-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

300

1.1.1.10

(-) Firmaväärtus

310

1.1.1.10.1

(-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

320

1.1.1.10.2

(-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

330

1.1.1.10.3

Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

340

1.1.1.11

(-) Muu immateriaalne vara

350

1.1.1.11.1

(-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

360

1.1.1.11.2

Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

370

1.1.1.12

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

380

1.1.1.13

(-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

390

1.1.1.14

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

400

1.1.1.14.1

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

410

1.1.1.14.2

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

420

1.1.1.14.3

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

430

1.1.1.15

(-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

440

1.1.1.16

(-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

450

1.1.1.17

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

460

1.1.1.18

(-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

470

1.1.1.19

(-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

471

1.1.1.20

(-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

472

1.1.1.21

(-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

480

1.1.1.22

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

490

1.1.1.23

(-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

500

1.1.1.24

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

510

1.1.1.25

(-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

520

1.1.1.26

Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

524

1.1.1.27

(-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

529

1.1.1.28

Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

530

1.1.2

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

540

1.1.2.1

Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

550

1.1.2.1.1

Sissemakstud kapitaliinstrumendid

560

1.1.2.1.2*

Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

570

1.1.2.1.3

Ülekurss

580

1.1.2.1.4

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

590

1.1.2.1.4.1

(-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

620

1.1.2.1.4.2

(-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

621

1.1.2.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

622

1.1.2.1.5

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

660

1.1.2.2

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

670

1.1.2.3

Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

680

1.1.2.4

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

690

1.1.2.5

(-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

700

1.1.2.6

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

710

1.1.2.7

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

720

1.1.2.8

(-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

730

1.1.2.9

Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

740

1.1.2.10

Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

744

1.1.2.11

(-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

748

1.1.2.12

Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

750

1.2

TEISE TASEME OMAVAHENDID

760

1.2.1

Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

770

1.2.1.1

Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

780

1.2.1.2*

Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

790

1.2.1.3

Ülekurss

800

1.2.1.4

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

810

1.2.1.4.1

(-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

840

1.2.1.4.2

(-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

841

1.2.1.4.3

(-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

842

1.2.1.5

(-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

880

1.2.2

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

890

1.2.3

Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

900

1.2.4

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

910

1.2.5

Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

920

1.2.6

Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

930

1.2.7

(-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

940

1.2.8

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

950

1.2.9

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

960

1.2.10

Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

970

1.2.11

Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

974

1.2.12

(-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

978

1.2.13

Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)

| Rida | ID | Kirje | Veerg |
| --- | --- | --- | --- |
| Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused | 010 |
| 010 | 1 | Edasilükkunud tulumaksu vara kokku | |
| 020 | 1.1 | Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel | |
| 030 | 1.2 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest | |
| 040 | 1.3 | Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| 050 | 2 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku | |
| 060 | 2.1 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast | |
| 070 | 2.2 | Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast | |
| 080 | 2.2.1 | Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest | |
| 090 | 2.2.2 | Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest | |
| Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju |
| 100 | 3 | Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga | |
| 110 | 3.1 | Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel | |
| 120 | 3.1.1 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | |
| 130 | 3.1.2 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | |
| 131 | 3.1.3 | Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised | |
| 140 | 3.2 | Aktsepteeritav oodatav kahju kokku | |
| 145 | 4 | Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga | |
| 150 | 4.1 | Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid | |
| 155 | 4.2 | Aktsepteeritav oodatav kahju kokku | |
| 160 | 5 | Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir | |
| 170 | 6 | Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku | |
| 180 | 7 | Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir | |
| Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised |
| 190 | 8 | Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 200 | 9 | Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis | |
| 210 | 10 | Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis | |
| 225 | 11.1 | Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul | |
| 226 | 11.2 | Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul | |
| Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut |
| 230 | 12 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 240 | 12.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 250 | 12.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 260 | 12.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 270 | 12.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 280 | 12.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 290 | 12.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 291 | 12.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 292 | 12.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 293 | 12.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 300 | 13 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 310 | 13.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 320 | 13.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 330 | 13.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 340 | 13.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 350 | 13.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 360 | 13.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 361 | 13.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 362 | 13.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 363 | 13.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 370 | 14 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 380 | 14.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 390 | 14.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 400 | 14.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 410 | 14.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 420 | 14.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 430 | 14.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 431 | 14.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 432 | 14.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 433 | 14.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering |
| 440 | 15 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 450 | 15.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 460 | 15.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 470 | 15.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 480 | 15.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 490 | 15.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 500 | 15.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 501 | 15.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 502 | 15.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 503 | 15.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 510 | 16 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 520 | 16.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 530 | 16.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 540 | 16.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 550 | 16.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 560 | 16.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 570 | 16.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 571 | 16.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 572 | 16.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 573 | 16.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 580 | 17 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist | |
| 590 | 17.1 | Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 600 | 17.1.1 | Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 610 | 17.1.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 620 | 17.2 | Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 630 | 17.2.1 | Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 640 | 17.2.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| 641 | 17.3 | Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 642 | 17.3.1 | Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 643 | 17.3.2 | (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud | |
| Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast: |
| 650 | 18 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest | |
| 660 | 19 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest | |
| 670 | 20 | Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest | |
| Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest |
| 680 | 21 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 690 | 22 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 700 | 23 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 710 | 24 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 720 | 25 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| 730 | 26 | Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest | |
| Kapitalipuhvrid |
| 740 | 27 | Kombineeritud puhvri nõue | |
| 750 | | Kapitali säilitamise puhver | |
| 760 | | Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver | |
| 770 | | Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver | |
| 780 | | Süsteemse riski puhver | |
| 790 | | Süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| 800 | | Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| 810 | | Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver | |
| II samba kohased nõuded |
| 820 | 28 | II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded | |
| Täiendav teave investeerimisühingute puhul |
| 830 | 29 | Algkapital | |
| 840 | 30 | Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid | |
| Täiendav teave seoses aruandluskünnise arvutamisega |
| 850 | 31 | Riigivälised esmased riskipositsioonid | |
| 860 | 32 | Esmane koguriskipositsioon | |
| Basel I alampiir |
| 870 | | Omavahendite kogusumma korrigeerimised | |
| 880 | | Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul | |
| 890 | | Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul | |
| 900 | | Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv | |

Rida

ID

Kirje

Veerg

Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused

010

010

1

Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

020

1.1

Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

030

1.2

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

040

1.3

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

050

2

Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

060

2.1

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

070

2.2

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

080

2.2.1

Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

090

2.2.2

Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju

100

3

Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

110

3.1

Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

120

3.1.1

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

130

3.1.2

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

131

3.1.3

Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

140

3.2

Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

145

4

Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

150

4.1

Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

155

4.2

Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

160

5

Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

170

6

Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

180

7

Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised

190

8

Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

200

9

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

210

10

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

225

11.1

Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

226

11.2

Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul

Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

230

12

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

240

12.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

250

12.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

260

12.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

270

12.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

280

12.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

290

12.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

291

12.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

292

12.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

293

12.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

300

13

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

310

13.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

320

13.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

330

13.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

340

13.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

350

13.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

360

13.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

361

13.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

362

13.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

363

13.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

370

14

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

380

14.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

390

14.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

400

14.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

410

14.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

420

14.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

430

14.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

431

14.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

432

14.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

433

14.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

440

15

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

450

15.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

460

15.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

470

15.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

480

15.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

490

15.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

500

15.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

501

15.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

502

15.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

503

15.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

510

16

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

520

16.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

530

16.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

540

16.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

550

16.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

560

16.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

570

16.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

571

16.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

572

16.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

573

16.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

580

17

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

590

17.1

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

600

17.1.1

Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

610

17.1.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

620

17.2

Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

630

17.2.1

Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

640

17.2.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

641

17.3

Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

642

17.3.1

Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

643

17.3.2

(-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast:

650

18

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest

660

19

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest

670

20

Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest

Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

680

21

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

690

22

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

700

23

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

710

24

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

720

25

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

730

26

Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalipuhvrid

740

27

Kombineeritud puhvri nõue

750

Kapitali säilitamise puhver

760

Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

770

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

780

Süsteemse riski puhver

790

Süsteemselt olulise ettevõtja puhver

800

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

810

Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

II samba kohased nõuded

820

28

II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

Täiendav teave investeerimisühingute puhul

830

29

Algkapital

840

30

Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

Täiendav teave seoses aruandluskünnise arvutamisega

850

31

Riigivälised esmased riskipositsioonid

860

32

Esmane koguriskipositsioon

Basel I alampiir

870

Omavahendite kogusumma korrigeerimised

880

Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul

890

Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul

900

Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv

C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

| KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED | TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID |
| --- | --- |
| NIMI | KOOD | LEI KOOD | KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS


  (JAH/EI) | ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP) | RIIGIKOOD | OSALUSE MÄÄR (%) | KOGURISKIPOSITSIOON | |
| KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK | OPERATSIOONIRISK | MUUD RISKIPOSITSIOONID |
| 010 | 020 | 025 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 | 110 |
| | | | | | | | | | | | |

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

NIMI

KOOD

LEI KOOD

KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS

(JAH/EI)

ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP)

RIIGIKOOD

OSALUSE MÄÄR (%)

KOGURISKIPOSITSIOON

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

OPERATSIOONIRISK

MUUD RISKIPOSITSIOONID

010

020

025

030

040

050

060

070

080

090

100

110

| TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID |
| --- |
| OMAVAHENDID | | |
| ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU | | | TEISE TASEME OMAVAHENDID | |
| ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID | SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS | MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED | SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID |
| 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 |
| | | | | | | | | | | | | |

TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

OMAVAHENDID

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

TEISE TASEME OMAVAHENDID

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

| TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES |
| --- |
| KOGURISKIPOSITSIOON | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA | | KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID | |
| KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK | OPERATSIOONIRISK | MUUD RISKIPOSITSIOONID | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA | MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) /(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID |
| VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIMOMAVAHENDITE HULKA | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA |
| 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 |
| | | | | | | | | | | | | |

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

KOGURISKIPOSITSIOON

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

OPERATSIOONIRISK

MUUD RISKIPOSITSIOONID

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) /(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIMOMAVAHENDITE HULKA

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

| TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES | KAPITALIPUHVRID |
| --- | --- |
| | KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED | |
| MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES | MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS | KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER | KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER | LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMISETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER | SÜSTEEMSE RISKI PUHVER | SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER | GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER | MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER |
| 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 | 460 | 470 | 480 |
| | | | | | | | | | | |

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

KAPITALIPUHVRID

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMISETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

380

390

400

410

420

430

440

450

460

470

480

C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT (CR SA)

Standardmeetodi kohane riskipositsiooni klass

| | | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | (-) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga) |
| (-) GARANTIID | (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID |
| 010 | 030 | 040 | 050 | 060 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | |
| 020 | millest: VKEd | | | | | |
| 030 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | |
| 040 | millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara | | | | | |
| 050 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit | | | | | |
| 060 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | |
| 080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | |
| 090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | |
| 100 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | |
| 110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | |
| 120 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | |
| 130 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 140 | 0 % | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | |
| 270 | 1 250 % | | | | | |
| 280 | Muud riskikaalud | | | | | |
| MEMOKIRJED |
| 290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | |
| 300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % | | | | | |
| 310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | |
| 320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 % | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

(-) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga)

(-) GARANTIID

(-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

010

030

040

050

060

010

KOGURISKIPOSITSIOON

020

millest: VKEd

030

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

040

millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

050

millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

060

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

100

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

120

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

130

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250 %

280

Muud riskikaalud

MEMOKIRJED

290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

| | | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST |
| --- | --- | --- | --- |
| OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE |
| (-) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD | (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | (-) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL (+) |
| 070 | 080 | 090 | 100 | 110 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | |
| 020 | millest: VKEd | | | | | |
| 030 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | |
| 040 | millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara | | | | | |
| 050 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit | | | | | |
| 060 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | |
| 080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | |
| 090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | |
| 100 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | |
| 110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | |
| 120 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | |
| 130 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 140 | 0 % | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | |
| 270 | 1 250 % | | | | | |
| 280 | Muud riskikaalud | | | | | |
| MEMOKIRJED |
| 290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | |
| 300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % | | | | | |
| 310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | |
| 320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 % | | | | | |

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

(-) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD

(-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

(-) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL (+)

070

080

090

100

110

010

KOGURISKIPOSITSIOON

020

millest: VKEd

030

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

040

millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

050

millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

060

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

100

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

120

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

130

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250 %

280

Muud riskikaalud

MEMOKIRJED

290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

| | | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE. FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*) | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE | (-) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % |
| | (-) MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE |
| 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | |
| 020 | millest: VKEd | | | | | | | | |
| 030 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | | | |
| 040 | millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara | | | | | | | | |
| 050 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit | | | | | | | | |
| 060 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | | | | |
| 080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | | | |
| 090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | | | | |
| 100 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | | | | |
| 110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | | | | |
| 120 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | | | | |
| 130 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 140 | 0 % | | | | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | | | | |
| 270 | 1 250 % | | | | | | | | |
| 280 | Muud riskikaalud | | | | | | | | |
| MEMOKIRJED |
| 290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | |
| 300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % | | | | | | | | |
| 310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | |
| 320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 % | | | | | | | | |

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE. FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE

(-) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam)

0 %

20 %

50 %

100 %

(-) MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE

120

130

140

150

160

170

180

190

010

KOGURISKIPOSITSIOON

020

millest: VKEd

030

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

040

millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

050

millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

060

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

100

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

120

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

130

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250 %

280

Muud riskikaalud

MEMOKIRJED

290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

| | | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST | MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA | MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA |
| 200 | 210 | 215 | 220 | 230 | 240 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | Vormiga CA seotud lahter | | |
| 020 | millest: VKEd | | | | | | |
| 030 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | |
| 040 | millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara | | | | | | |
| 050 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit | | | | | | |
| 060 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | | |
| 080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | |
| 090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | | |
| 100 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | | |
| 110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | | |
| 120 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu | | | | | | |
| 130 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 140 | 0 % | | | | | | |
| 150 | 2 % | | | | | | |
| 160 | 4 % | | | | | | |
| 170 | 10 % | | | | | | |
| 180 | 20 % | | | | | | |
| 190 | 35 % | | | | | | |
| 200 | 50 % | | | | | | |
| 210 | 70 % | | | | | | |
| 220 | 75 % | | | | | | |
| 230 | 100 % | | | | | | |
| 240 | 150 % | | | | | | |
| 250 | 250 % | | | | | | |
| 260 | 370 % | | | | | | |
| 270 | 1 250 % | | | | | | |
| 280 | Muud riskikaalud | | | | | | |
| MEMOKIRJED |
| 290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | |
| 300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % | | | | | | |
| 310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | |
| 320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 % | | | | | | |

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA

200

210

215

220

230

240

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

020

millest: VKEd

030

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

040

millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

050

millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

060

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

100

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

120

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

130

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

140

0 %

150

2 %

160

4 %

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

260

370 %

270

1 250 %

280

Muud riskikaalud

MEMOKIRJED

290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB 1)

Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass:

Makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud:

| | SISEREITINGUTE SÜSTEEM | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE |
| VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS


  (%) | | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU | (-) GARANTIID | (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | (-) KOGUVÄLJAVOOL | KOGUSISSEVOOL (+) | MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | |
| 015 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 020 | Bilansilised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | |
| 030 | Bilansivälised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | | | | | |
| 040 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | | | | | | |
| 050 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | | | | | | |
| 060 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 070 | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU | | | | | | | | | | |
| 080 | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU | | | | | | | | | | |
| ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 090 | RISKIKAAL: 0 % | | | | | | | | | | |
| 100 | 50 % | | | | | | | | | | |
| 110 | 70 % | | | | | | | | | | |
| 120 | millest: 1. kategoorias | | | | | | | | | | |
| 130 | 90 % | | | | | | | | | | |
| 140 | 115 % | | | | | | | | | | |
| 150 | 250 % | | | | | | | | | | |
| 160 | ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA | | | | | | | | | | |
| 170 | REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | | | | | | | | | | |
| 180 | LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU | | | | | | | | | | |

SISEREITINGUTE SÜSTEEM

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

(-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS

(%)

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

(-) GARANTIID

(-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

(-) KOGUVÄLJAVOOL

KOGUSISSEVOOL (+)

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

010

KOGURISKIPOSITSIOON

015

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

020

Bilansilised krediidiriskiga kirjed

030

Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

040

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

050

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

060

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

070

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

080

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

090

RISKIKAAL: 0 %

100

50 %

110

70 %

120

millest: 1. kategoorias

130

90 %

140

115 %

150

250 %

160

ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

170

REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

180

LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

| | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS |
| --- | --- | --- | --- |
| MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL:


  KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE |
| MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED | MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU | GARANTIID | KREDIIDITULETISINSTRUMENDID | MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL:


  MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE | AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS | MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS |
| KINNISVARA | MUU FÜÜSILINE TAGATIS | NÕUDED |
| 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | | | | | | |
| 015 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 020 | Bilansilised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | | |
| 030 | Bilansivälised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | | | | | | |
| 040 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | | | | | | | |
| 050 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | | | | | | | |
| 060 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | | |
| 070 | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU | | | | | | | | | | | |
| 080 | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU | | | | | | | | | | | |
| ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 090 | RISKIKAAL: 0 % | | | | | | | | | | | |
| 100 | 50 % | | | | | | | | | | | |
| 110 | 70 % | | | | | | | | | | | |
| 120 | millest: 1. kategoorias | | | | | | | | | | | |
| 130 | 90 % | | | | | | | | | | | |
| 140 | 115 % | | | | | | | | | | | |
| 150 | 250 % | | | | | | | | | | | |
| 160 | ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA | | | | | | | | | | | |
| 170 | REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | | | | | | | | | | | |
| 180 | LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU | | | | | | | | | | | |

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED

MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

GARANTIID

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL:

MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

KINNISVARA

MUU FÜÜSILINE TAGATIS

NÕUDED

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

010

KOGURISKIPOSITSIOON

015

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

020

Bilansilised krediidiriskiga kirjed

030

Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

040

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

050

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

060

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

070

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

080

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

090

RISKIKAAL: 0 %

100

50 %

110

70 %

120

millest: 1. kategoorias

130

90 %

140

115 %

150

250 %

160

ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

170

REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

180

LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

| | KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES) | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | MEMOKIRJED: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE | OODATAV KAHJU | (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED | VÕLGNIKE ARV |
| | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU |
| 220 | 230 | 240 | 250 | 255 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON | | | | | | Vormiga CA seotud lahter | | | | |
| 015 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti | | | | | | | | | | |
| KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 020 | Bilansilised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | |
| 030 | Bilansivälised krediidiriskiga kirjed | | | | | | | | | | |
| | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud | | | | | | | | | | |
| 040 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud | | | | | | | | | | |
| 050 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud | | | | | | | | | | |
| 060 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 070 | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU | | | | | | | | | | |
| 080 | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU | | | | | | | | | | |
| ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: |
| 090 | RISKIKAAL: 0 % | | | | | | | | | | |
| 100 | 50 % | | | | | | | | | | |
| 110 | 70 % | | | | | | | | | | |
| 120 | millest: 1. kategoorias | | | | | | | | | | |
| 130 | 90 % | | | | | | | | | | |
| 140 | 115 % | | | | | | | | | | |
| 150 | 250 % | | | | | | | | | | |
| 160 | ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA | | | | | | | | | | |
| 170 | REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID | | | | | | | | | | |
| 180 | LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU | | | | | | | | | | |

KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

MEMOKIRJED:

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

OODATAV KAHJU

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

VÕLGNIKE ARV

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

220

230

240

250

255

260

270

280

290

300

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Vormiga CA seotud lahter

015

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

020

Bilansilised krediidiriskiga kirjed

030

Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

040

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

050

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

060

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

070

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

080

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES:

090

RISKIKAAL: 0 %

100

50 %

110

70 %

120

millest: 1. kategoorias

130

90 %

140

115 %

150

250 %

160

ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

170

REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

180

LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1)

Riik:

| | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | Makseviivituses olevad riskipositsioonid | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | millest: mahakandmine | Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | 020 | 040 | 050 | 055 | 060 | 070 | 075 | 080 | 090 |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu | | | | | | | | | | |
| 020 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu | | | | | | | | | | |
| 030 | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu | | | | | | | | | | |
| 040 | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu | | | | | | | | | | |
| 050 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu | | | | | | | | | | |
| 060 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu | | | | | | | | | | |
| 070 | Nõuded äriühingute vastu | | | | | | | | | | |
| 075 | millest: VKEd | | | | | | | | | | |
| 080 | Jaenõuded | | | | | | | | | | |
| 085 | millest: VKEd | | | | | | | | | | |
| 090 | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 095 | millest: VKEd | | | | | | | | | | |
| 100 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 110 | Eriti suure riskiga seotud kirjed | | | | | | | | | | |
| 120 | Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 130 | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu | | | | | | | | | | |
| 140 | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid | | | | | | | | | | |
| 150 | Omakapitali investeeringud | | | | | | | | | | |
| 160 | Muud kirjed | | | | | | | | | | |
| | Koguriskipositsioon | | | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

millest: mahakandmine

Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

010

020

040

050

055

060

070

075

080

090

010

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

020

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

030

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

040

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

050

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

060

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

070

Nõuded äriühingute vastu

075

millest: VKEd

080

Jaenõuded

085

millest: VKEd

090

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

095

millest: VKEd

100

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

110

Eriti suure riskiga seotud kirjed

120

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

130

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

140

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

150

Omakapitali investeeringud

160

Muud kirjed

Koguriskipositsioon

C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2)

Riik:

| | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST | millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised | millest: mahakandmine | Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 | 030 | 040 | 050 | 055 | 060 | 070 | 080 |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu | | | | | | | | |
| 020 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu | | | | | | | | |
| 030 | Nõuded äriühingute vastu | | | | | | | | |
| 040 | millest: eriotstarbelised nõuded | | | | | | | | |
| 050 | millest: VKEd | | | | | | | | |
| 060 | Jaenõuded | | | | | | | | |
| 070 | Tagatud kinnisvaraga | | | | | | | | |
| 080 | VKEd | | | | | | | | |
| 090 | muud kui VKEd | | | | | | | | |
| 100 | Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded | | | | | | | | |
| 110 | Muud jaenõuded | | | | | | | | |
| 120 | VKEd | | | | | | | | |
| 130 | muud kui VKEd | | | | | | | | |
| 140 | Omakapitali investeeringud | | | | | | | | |
| | Koguriskipositsioon | | | | | | | | |

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

millest: mahakandmine

Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS

(%)

010

030

040

050

055

060

070

080

010

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

020

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

030

Nõuded äriühingute vastu

040

millest: eriotstarbelised nõuded

050

millest: VKEd

060

Jaenõuded

070

Tagatud kinnisvaraga

080

VKEd

090

muud kui VKEd

100

Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

110

Muud jaenõuded

120

VKEd

130

muud kui VKEd

140

Omakapitali investeeringud

Koguriskipositsioon

| | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) | millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST | OODATAV KAHJU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 090 | 100 | 105 | 110 | 120 | 125 | 130 |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu | | | | | | | |
| 020 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu | | | | | | | |
| 030 | Nõuded äriühingute vastu | | | | | | | |
| 040 | millest: eriotstarbelised nõuded | | | | | | | |
| 050 | millest: VKEd | | | | | | | |
| 060 | Jaenõuded | | | | | | | |
| 070 | Tagatud kinnisvaraga | | | | | | | |
| 080 | VKEd | | | | | | | |
| 090 | muud kui VKEd | | | | | | | |
| 100 | Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded | | | | | | | |
| 110 | Muud jaenõuded | | | | | | | |
| 120 | VKEd | | | | | | | |
| 130 | muud kui VKEd | | | | | | | |
| 140 | Omakapitali investeeringud | | | | | | | |
| | Koguriskipositsioon | | | | | | | |

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

millest: Makseviivituses olevad riskipositsioonid

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

OODATAV KAHJU

090

100

105

110

120

125

130

010

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

020

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

030

Nõuded äriühingute vastu

040

millest: eriotstarbelised nõuded

050

millest: VKEd

060

Jaenõuded

070

Tagatud kinnisvaraga

080

VKEd

090

muud kui VKEd

100

Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

110

Muud jaenõuded

120

VKEd

130

muud kui VKEd

140

Omakapitali investeeringud

Koguriskipositsioon

C 09.03 – ASJAKOHASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHISE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI ARVUTAMISEL (CR GB 3)

Riik:

| | Summa |
| --- | --- |
| 010 |
| 010 | Omavahendite nõuded | |

Summa

010

010

Omavahendite nõuded

C 17.00 – OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR Details)

| KAHJUDE MÄÄRAMINE ÄRILIINIDESSE | JUHTUMILIIGID | JUHTUMILIIGID KOKKU | MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR |
| --- | --- | --- | --- |
| SISEPETTUS | VÄLISPETTUS | TÖÖHÕIVETAVAD JA TÖÖOHUTUS | KLIENDID, TOOTED JA ÄRITAVAD | VARALINE KAHJU | MAJANDUSTEGEVUSE HÄIRE JA SÜSTEEMIRIKKED | TEHINGU TÄITMINE, ÜLEKANDED JA PROTSESSIJUHTIMINE | MADALIAM | KÕRGEIM |
| Rida | | 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 |
| 010 | FINANTSNÕUSTAMINE | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 020 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 030 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 040 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 050 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 110 | KAUPLEMINE JA MÜÜK | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 120 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 130 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 140 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 150 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 210 | JAEKLIENDIMAAKLERLUS | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 220 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 230 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 240 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 250 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 310 | ÄRIPANGANDUS | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 320 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 330 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 340 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 350 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 410 | JAEPANGANDUS | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 420 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 430 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 440 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 450 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 510 | MAKSED JA ARVELDUSED | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 520 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 530 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 540 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 550 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 610 | HOIDMISTEENUSED | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 620 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 630 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 640 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 650 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 710 | VARAHALDUS | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 720 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 730 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 740 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 750 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 810 | ETTEVÕTTEÜLENE | Juhtumite arv | | | | | | | | | | |
| 820 | Kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 830 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 840 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 850 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 910 | ÄRILIINID KOKKU | Juhtumite arv. Millest: | | | | | | | | | | |
| 911 | ≥ 10 000 ja < 20 000 | | | | | | | | | | |
| 912 | ≥ 20 000 ja < 100 000 | | | | | | | | | | |
| 913 | ≥ 100 000 ja < 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 914 | ≥ 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 920 | Kahju kogusumma. Millest: | | | | | | | | | | |
| 921 | ≥ 10 000 ja < 20 000 | | | | | | | | | | |
| 922 | ≥ 20 000 ja < 100 000 | | | | | | | | | | |
| 923 | ≥ 100 000 ja < 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 924 | ≥ 1 000 000 | | | | | | | | | | |
| 930 | Suurim ühekordne kahju | | | | | | | | | | |
| 940 | Viie suurima kahju kogusumma | | | | | | | | | | |
| 950 | Hüvitatud kahju kogusumma | | | | | | | | | | |

KAHJUDE MÄÄRAMINE ÄRILIINIDESSE

JUHTUMILIIGID

JUHTUMILIIGID KOKKU

MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

SISEPETTUS

VÄLISPETTUS

TÖÖHÕIVETAVAD JA TÖÖOHUTUS

KLIENDID, TOOTED JA ÄRITAVAD

VARALINE KAHJU

MAJANDUSTEGEVUSE HÄIRE JA SÜSTEEMIRIKKED

TEHINGU TÄITMINE, ÜLEKANDED JA PROTSESSIJUHTIMINE

MADALIAM

KÕRGEIM

Rida

010

020

030

040

050

060

070

080

090

100

010

FINANTSNÕUSTAMINE

Juhtumite arv

020

Kahju kogusumma

030

Suurim ühekordne kahju

040

Viie suurima kahju kogusumma

050

Hüvitatud kahju kogusumma

110

KAUPLEMINE JA MÜÜK

Juhtumite arv

120

Kahju kogusumma

130

Suurim ühekordne kahju

140

Viie suurima kahju kogusumma

150

Hüvitatud kahju kogusumma

210

JAEKLIENDIMAAKLERLUS

Juhtumite arv

220

Kahju kogusumma

230

Suurim ühekordne kahju

240

Viie suurima kahju kogusumma

250

Hüvitatud kahju kogusumma

310

ÄRIPANGANDUS

Juhtumite arv

320

Kahju kogusumma

330

Suurim ühekordne kahju

340

Viie suurima kahju kogusumma

350

Hüvitatud kahju kogusumma

410

JAEPANGANDUS

Juhtumite arv

420

Kahju kogusumma

430

Suurim ühekordne kahju

440

Viie suurima kahju kogusumma

450

Hüvitatud kahju kogusumma

510

MAKSED JA ARVELDUSED

Juhtumite arv

520

Kahju kogusumma

530

Suurim ühekordne kahju

540

Viie suurima kahju kogusumma

550

Hüvitatud kahju kogusumma

610

HOIDMISTEENUSED

Juhtumite arv

620

Kahju kogusumma

630

Suurim ühekordne kahju

640

Viie suurima kahju kogusumma

650

Hüvitatud kahju kogusumma

710

VARAHALDUS

Juhtumite arv

720

Kahju kogusumma

730

Suurim ühekordne kahju

740

Viie suurima kahju kogusumma

750

Hüvitatud kahju kogusumma

810

ETTEVÕTTEÜLENE

Juhtumite arv

820

Kahju kogusumma

830

Suurim ühekordne kahju

840

Viie suurima kahju kogusumma

850

Hüvitatud kahju kogusumma

910

ÄRILIINID KOKKU

Juhtumite arv. Millest:

911

≥ 10 000 ja < 20 000

912

≥ 20 000 ja < 100 000

913

≥ 100 000 ja < 1 000 000

914

≥ 1 000 000

920

Kahju kogusumma. Millest:

921

≥ 10 000 ja < 20 000

922

≥ 20 000 ja < 100 000

923

≥ 100 000 ja < 1 000 000

924

≥ 1 000 000

930

Suurim ühekordne kahju

940

Viie suurima kahju kogusumma

950

Hüvitatud kahju kogusumma

C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)

Riigisisene turg:

| | POSITSIOONID | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- |
| KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET |
| PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 |
| 010 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 020 | Üldrisk | | | | | | | |
| 021 | Tuletisinstrumendid | | | | | | | |
| 022 | Muud varad ja kohustused | | | | | | | |
| 030 | Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit | | | | | | | |
| 040 | Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud | | | | | | | |
| 050 | Spetsiifiline risk | | | | | | | |
| 080 | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit | | | | | | | |
| 090 | Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | |
| 100 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | |
| 110 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul | | | | | | | |
| 120 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul | | | | | | | |
| 130 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | |

POSITSIOONID

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

010

020

030

040

050

060

070

010

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

Vormiga CA seotud lahter

020

Üldrisk

021

Tuletisinstrumendid

022

Muud varad ja kohustused

030

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

040

Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

050

Spetsiifiline risk

080

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

090

Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

100

Lihtsustatud meetod

110

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

120

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

130

Stsenaariumi maatriksmeetod

C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)

| | KÕIK POSITSIOONID | NETOPOSITSIOONID | POSITIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET


  (sealhulgas selliste tasakaalustamata valuutapositsioonide ümberjaotamine, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustatud positsioonide erikäsitlust) | OMAVAHENDITE NÕUDED | KOGURISKIPOSITSIOON |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | PIKAD | LÜHIKESED | TASAKAALUSTATUD |
| 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 080 | 090 | 100 |
| 010 | MUUS KUI ARUANDLUSVALUUTAS OLEVAD POSITSIOONID KOKKU | | | | | | | | | Vormiga CA seotud lahter |
| 020 | Tugeva korrelatsiooniga valuutad | | | | | | | | | |
| 030 | Kõik muud valuutad (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena) | | | | | | | | | |
| 040 | Kuld | | | | | | | | | |
| 050 | Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk) | | | | | | | | | |
| 060 | Lihtsustatud meetod | | | | | | | | | |
| 070 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul | | | | | | | | | |
| 080 | Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul | | | | | | | | | |
| 090 | Stsenaariumi maatriksmeetod | | | | | | | | | |
| KOGUPOSITSIOONIDE (SEALHULGAS ARUANDLUSVALUUTA) JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 100 | Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid | | | | | | | | | |
| 110 | Bilansivälised kirjed | | | | | | | | | |
| 120 | Tuletisinstrumendid | | | | | | | | | |
| Memokirjed: VALUUTAPOSITSIOONID |
| 130 | Euro | | | | | | | | | |
| 140 | Lek | | | | | | | | | |
| 150 | Argentina peeso | | | | | | | | | |
| 160 | Austraalia dollar | | | | | | | | | |
| 170 | Brasiilia real | | | | | | | | | |
| 180 | Bulgaaria lev | | | | | | | | | |
| 190 | Kanada dollar | | | | | | | | | |
| 200 | Tšehhi kroon | | | | | | | | | |
| 210 | Taani kroon | | | | | | | | | |
| 220 | Egiptuse nael | | | | | | | | | |
| 230 | Naelsterling | | | | | | | | | |
| 240 | Forint | | | | | | | | | |
| 250 | Jeen | | | | | | | | | |
| 270 | Leedu litt | | | | | | | | | |
| 280 | Dinaar | | | | | | | | | |
| 290 | Mehhiko peeso | | | | | | | | | |
| 300 | Zlott | | | | | | | | | |
| 310 | Rumeenia leu | | | | | | | | | |
| 320 | Vene rubla | | | | | | | | | |
| 330 | Serbia dinaar | | | | | | | | | |
| 340 | Rootsi kroon | | | | | | | | | |
| 350 | Šveitsi frank | | | | | | | | | |
| 360 | Türgi liir | | | | | | | | | |
| 370 | Grivna | | | | | | | | | |
| 380 | USA dollar | | | | | | | | | |
| 390 | Islandi kroon | | | | | | | | | |
| 400 | Norra kroon | | | | | | | | | |
| 410 | Hongkongi dollar | | | | | | | | | |
| 420 | Uus Taiwani dollar | | | | | | | | | |
| 430 | Uus-Meremaa dollar | | | | | | | | | |
| 440 | Singapuri dollar | | | | | | | | | |
| 450 | Vonn | | | | | | | | | |
| 460 | Renminbi-jüaan | | | | | | | | | |
| 470 | Muud | | | | | | | | | |
| 480 | Horvaatia kuna | | | | | | | | | |

KÕIK POSITSIOONID

NETOPOSITSIOONID

POSITIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

(sealhulgas selliste tasakaalustamata valuutapositsioonide ümberjaotamine, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustatud positsioonide erikäsitlust)

OMAVAHENDITE NÕUDED

KOGURISKIPOSITSIOON

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

PIKAD

LÜHIKESED

TASAKAALUSTATUD

020

030

040

050

060

070

080

090

100

010

MUUS KUI ARUANDLUSVALUUTAS OLEVAD POSITSIOONID KOKKU

Vormiga CA seotud lahter

020

Tugeva korrelatsiooniga valuutad

030

Kõik muud valuutad (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

040

Kuld

050

Täiendavad nõuded optsioonide puhul (muud riskid kui deltarisk)

060

Lihtsustatud meetod

070

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded gammariski puhul

080

Täiustatud deltameetod – täiendavad nõuded vegariski puhul

090

Stsenaariumi maatriksmeetod

KOGUPOSITSIOONIDE (SEALHULGAS ARUANDLUSVALUUTA) JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

100

Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

110

Bilansivälised kirjed

120

Tuletisinstrumendid

Memokirjed: VALUUTAPOSITSIOONID

130

Euro

140

Lek

150

Argentina peeso

160

Austraalia dollar

170

Brasiilia real

180

Bulgaaria lev

190

Kanada dollar

200

Tšehhi kroon

210

Taani kroon

220

Egiptuse nael

230

Naelsterling

240

Forint

250

Jeen

270

Leedu litt

280

Dinaar

290

Mehhiko peeso

300

Zlott

310

Rumeenia leu

320

Vene rubla

330

Serbia dinaar

340

Rootsi kroon

350

Šveitsi frank

360

Türgi liir

370

Grivna

380

USA dollar

390

Islandi kroon

400

Norra kroon

410

Hongkongi dollar

420

Uus Taiwani dollar

430

Uus-Meremaa dollar

440

Singapuri dollar

450

Vonn

460

Renminbi-jüaan

470

Muud

480

Horvaatia kuna

---

II LISA

„II LISA

OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS

Sisukord

| I OSA: ÜLDISED JUHISED | 54 |
| --- | --- |

| 1. | STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED | 54 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | STRUKTUUR | 54 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED | 54 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | MÄRGI PÕHIMÕTTED | 54 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 54 |
| --- | --- |

| 1. | KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA) | 54 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 54 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1) | 55 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 55 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2) | 68 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 68 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3) | 74 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 74 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.5. | C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4) | 75 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 75 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | ÜLEMINEKUSÄTTED JA INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5) | 88 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 88 |
| --- | --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | C 05.01 – ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1) | 89 |
| --- | --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.2.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 89 |
| --- | --- | --- |

1.6.2.1.

| 1.6.3. | C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2) | 96 |
| --- | --- | --- |

1.6.3.

| 1.6.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 96 |
| --- | --- | --- |

1.6.3.1.

| 2. | KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS) | 98 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 98 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA | 99 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES | 99 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL) | 99 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS) | 100 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | KREDIIDIRISKI VORMID | 106 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 106 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | SELLISTE KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KAJASTAMINE, MILLEL ON ASENDUSMÕJU | 107 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI KAJASTAMINE | 107 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SA) | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | VORMI CR SA ULATUS | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | RISKIPOSITSIOONIDE MÄÄRAMINE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE STANDARDMEETODI KOHASELT | 108 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | SELGITUSED KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE ARTIKLIS 112 OSUTATUD TEATAVATE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE ULATUSE KOHTA | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.4.1. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „NÕUDED KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE VASTU” | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „PANDIKIRJADEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID” | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | RISKIPOSITSIOONI KLASS „ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJA AKTSIATEST JA OSAKUTEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID” | 111 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.3.

| 3.2.5. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 112 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.3. | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR IRB) | 118 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | VORMI CR IRB ULATUS | 118 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | VORMI CR IRB JAOTUS | 119 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB 1) | 120 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.3.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 120 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.1.

| 3.3.4. | C 08.02 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (VORM CR IRB 2) | 127 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA (CR GB) | 127 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1) | 128 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.1.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 128 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.2. | C 09.02 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 2) | 130 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.2.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 130 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.1.

| 3.4.3. | C 09.03 – ASJAOMASTE KREDIIDIRISKI POSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHISE VASTUTSÜKLILISE KAPITALIPUHVRI ARVUTAMISEKS (CR GB 3) | 132 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 132 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 132 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.5. | C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2) | 133 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 133 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA (KEHTIVAD NII VORMI CR EQU IRB 1 KUI KA VORMI CR EQU IRB 2 KOHTA) | 134 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | C 11.00 – ARVELDUS/ÜLEKANDERISK (CR SETT) | 136 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 136 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 137 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.7. | C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA) | 138 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 138 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 139 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.8. | C 13.00 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB) | 145 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 145 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 145 |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

| 3.9. | C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS) | 151 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 151 |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 152 |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

| 4. | OPERATSIOONIRISKI VORMID | 160 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | C 16.00 – OPERATSIOONIRISK | 160 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 160 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 160 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | C 17.00 – OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS) | 163 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 163 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 165 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 5. | TURURISKI VORMID | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI) | 167 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 167 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 167 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC) | 169 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 169 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 169 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP) | 171 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 171 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 172 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU) | 174 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 174 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 174 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX) | 176 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 176 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 176 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID (MKR SA COM) | 178 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 178 |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 178 |
| --- | --- | --- |

5.6.2.

| 5.7. | C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM) | 179 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 179 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 179 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.8. | C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA) | 182 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | JUHISED KONKREETSETE KIRJETE KOHTA | 182 |
| --- | --- | --- |

5.8.1.

I OSA: ÜLDISED JUHISED

1.   STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

1.1.   STRUKTUUR

| 1. | Raamistik koosneb kokku viiest vormide kogumist:






  a) | kapitali adekvaatsus, regulatiivse kapitali ülevaade, koguriskipositsioon; |
| --- | --- | --- |

1.

Raamistik koosneb kokku viiest vormide kogumist:

a)

kapitali adekvaatsus, regulatiivse kapitali ülevaade, koguriskipositsioon;

| b) | konsolideerimisgrupi maksevõime, ülevaade sellest, kuidas aruandva üksuse konsolideerimise alla kuuluvad üksikud üksused täidavad maksevõimenõudeid; |
| --- | --- |

b)

konsolideerimisgrupi maksevõime, ülevaade sellest, kuidas aruandva üksuse konsolideerimise alla kuuluvad üksikud üksused täidavad maksevõimenõudeid;

| c) | krediidirisk (sealhulgas vastaspoole risk, lahjendusrisk ja arveldusrisk); |
| --- | --- |

c)

krediidirisk (sealhulgas vastaspoole risk, lahjendusrisk ja arveldusrisk);

| d) | tururisk (sealhulgas kauplemisportfelli positsioonirisk, valuutarisk, kaubarisk ja krediidiväärtuse korrigeerimise risk); |
| --- | --- |

d)

tururisk (sealhulgas kauplemisportfelli positsioonirisk, valuutarisk, kaubarisk ja krediidiväärtuse korrigeerimise risk);

| e) | operatsioonirisk. |
| --- | --- |

e)

operatsioonirisk.

| 2. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ning näited ja valideerimiseeskirjad on esitatud ühise aruandlusraamistiku rakendamise suunistes. |
| --- | --- |

2.

Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ning näited ja valideerimiseeskirjad on esitatud ühise aruandlusraamistiku rakendamise suunistes.

| 3. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad ainult need vormid, mis on asjakohased omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks kasutatava lähenemisviisi seisukohast. |
| --- | --- |

3.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad ainult need vormid, mis on asjakohased omavahendite nõuete kindlaksmääramiseks kasutatava lähenemisviisi seisukohast.

1.2.   NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED

| 4. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud järgmises tabelis kirjeldatud nummerdamise põhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

4.

Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud järgmises tabelis kirjeldatud nummerdamise põhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimise eeskirjades laialdaselt kasutusel.

| 5. | Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm;rida;veerg}. |
| --- | --- |

5.

Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm;rida;veerg}.

| 6. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}. |
| --- | --- |

6.

Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}.

| 7. | Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {vorm;rida}. |
| --- | --- |

7.

Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {vorm;rida}.

| 8. | Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg. |
| --- | --- |

8.

Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg.

1.3.   MÄRGI PÕHIMÕTTED

| 9. | Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või kapitalinõudeid, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab omavahendite või kapitalinõuete kogusummat, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (-), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu. |
| --- | --- |

9.

Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või kapitalinõudeid, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab omavahendite või kapitalinõuete kogusummat, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (-), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu.

II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   KAPITALI ADEKVAATSUSE ÜLEVAADE (CA)

1.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 10. | CA vormid sisaldavad teavet I samba lugejate (omavahendid, esimese taseme omavahendid, esimese taseme põhiomavahendid), nimetajate (omavahendite nõuded) ja üleminekusätete kohta ning koosnevad viiest vormist.






  a) | Vormis CA1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud omavahendite summa, mis on liigendatud kirjeteks, millest kõnealune summa koosneb. Omavahendite summa sisaldab üleminekusätete kogumõju omavahendite liikide lõikes. |
| --- | --- | --- |

10.

CA vormid sisaldavad teavet I samba lugejate (omavahendid, esimese taseme omavahendid, esimese taseme põhiomavahendid), nimetajate (omavahendite nõuded) ja üleminekusätete kohta ning koosnevad viiest vormist.

a)

Vormis CA1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud omavahendite summa, mis on liigendatud kirjeteks, millest kõnealune summa koosneb. Omavahendite summa sisaldab üleminekusätete kogumõju omavahendite liikide lõikes.

| b) | Vormis CA2 esitatakse kokkuvõtlikult koguriskipositsioon, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus) artikli 92 lõikes 3. |
| --- | --- |

b)

Vormis CA2 esitatakse kokkuvõtlikult koguriskipositsioon, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus) artikli 92 lõikes 3.

| c) | Vormis CA3 esitatakse suhtarvud, mille puhul on kapitalinõuete määrusega ette nähtud miinimumtase, ja mõned muud nendega seotud andmed. |
| --- | --- |

c)

Vormis CA3 esitatakse suhtarvud, mille puhul on kapitalinõuete määrusega ette nähtud miinimumtase, ja mõned muud nendega seotud andmed.

| d) | Vormis CA4 esitatakse memokirjed, mida on vaja vormi CA1 kirjete arvutamiseks, samuti teave seoses kapitalinõuete direktiivi kohaste kapitalipuhvritega. |
| --- | --- |

d)

Vormis CA4 esitatakse memokirjed, mida on vaja vormi CA1 kirjete arvutamiseks, samuti teave seoses kapitalinõuete direktiivi kohaste kapitalipuhvritega.

| e) | Vormis CA5 esitatakse andmed, mida on vaja omavahendeid käsitlevate üleminekusätete mõju arvutamiseks. Pärast üleminekusätete kehtivusaja lõppu vorm CA5 kaotatakse. |
| --- | --- |

e)

Vormis CA5 esitatakse andmed, mida on vaja omavahendeid käsitlevate üleminekusätete mõju arvutamiseks. Pärast üleminekusätete kehtivusaja lõppu vorm CA5 kaotatakse.

| 11. | Vorme kohaldatakse kõigi aruandvate üksuste suhtes, olenemata kohaldatavatest raamatupidamistavadest, kuigi mõned lugeja kirjed on asjakohased vaid IASi/IFRSi laadi hindamiseeskirju kohaldatavate üksuste puhul. Üldiselt on nimetajas esitatav teave seotud vastavates vormides koguriskipositsiooni arvutamiseks esitatud lõpptulemusega. |
| --- | --- |

11.

Vorme kohaldatakse kõigi aruandvate üksuste suhtes, olenemata kohaldatavatest raamatupidamistavadest, kuigi mõned lugeja kirjed on asjakohased vaid IASi/IFRSi laadi hindamiseeskirju kohaldatavate üksuste puhul. Üldiselt on nimetajas esitatav teave seotud vastavates vormides koguriskipositsiooni arvutamiseks esitatud lõpptulemusega.

| 12. | Omavahendite kogusumma koosneb eri liiki omavahenditest: esimese taseme omavahendid, mis on esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summa, ning teise taseme omavahendid. |
| --- | --- |

12.

Omavahendite kogusumma koosneb eri liiki omavahenditest: esimese taseme omavahendid, mis on esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summa, ning teise taseme omavahendid.

| 13. | Üleminekusätteid käsitletakse CA vormides järgmiselt.






  a) | Vormis CA1 esitatavates kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi üldiselt arvesse ei võeta. See tähendab, et vormi CA1 kirjete andmed arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei kohaldataks), välja arvatud kirjed, mis kokkuvõtlikult kajastavad üleminekusätete mõju. Iga omavahendite liigi (st esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid) puhul on kolm eri kirjet, milles kajastatakse kõiki üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi. |
| --- | --- | --- |

13.

Üleminekusätteid käsitletakse CA vormides järgmiselt.

a)

Vormis CA1 esitatavates kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi üldiselt arvesse ei võeta. See tähendab, et vormi CA1 kirjete andmed arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei kohaldataks), välja arvatud kirjed, mis kokkuvõtlikult kajastavad üleminekusätete mõju. Iga omavahendite liigi (st esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid) puhul on kolm eri kirjet, milles kajastatakse kõiki üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

| b) | Üleminekusätted võivad mõjutada ka täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite puudujääki (s.o täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab vastavalt täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid, nagu sätestatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktis j ja artikli 56 punktis e) ning seega võivad kõnealuseid puudujääke sisaldavad kirjed kaudselt kajastada üleminekusätete mõju. |
| --- | --- |

b)

Üleminekusätted võivad mõjutada ka täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite puudujääki (s.o täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab vastavalt täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid, nagu sätestatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktis j ja artikli 56 punktis e) ning seega võivad kõnealuseid puudujääke sisaldavad kirjed kaudselt kajastada üleminekusätete mõju.

| c) | Vormi CA5 kasutatakse üksnes üleminekusätete mõju kajastamiseks. |
| --- | --- |

c)

Vormi CA5 kasutatakse üksnes üleminekusätete mõju kajastamiseks.

| 14. | II samba nõudeid võib ELis kohaldada erinevalt (IV kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2 tuleb üle võtta riikide õigusaktidesse). Kapitalinõuete määruse kohases maksevõime aruandluses võetakse arvesse ainult II samba nõudeid maksevõime suhtarvu või sihtsuhtarvu kohta. Üksikasjalike aruannete esitamine II samba nõuete kohta ei ole kapitalinõuete määruse artikliga 99 ette nähtud.






  a) | Vormides CA1, CA2 või CA5 esitatakse andmed ainult I samba küsimuste kohta. |
| --- | --- | --- |

14.

II samba nõudeid võib ELis kohaldada erinevalt (IV kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2 tuleb üle võtta riikide õigusaktidesse). Kapitalinõuete määruse kohases maksevõime aruandluses võetakse arvesse ainult II samba nõudeid maksevõime suhtarvu või sihtsuhtarvu kohta. Üksikasjalike aruannete esitamine II samba nõuete kohta ei ole kapitalinõuete määruse artikliga 99 ette nähtud.

a)

Vormides CA1, CA2 või CA5 esitatakse andmed ainult I samba küsimuste kohta.

| b) | Vormis CA3 kajastatakse II samba täiendavate nõuete kogumõju maksevõime suhtarvule. Ühes osas kajastatakse summade mõju suhtarvudele, samas kui teises osas kajastatakse suhtarvu ennast. Mõlemad suhtarvude osad ei ole täiendavalt seotud vormidega CA1, CA2 või CA5. |
| --- | --- |

b)

Vormis CA3 kajastatakse II samba täiendavate nõuete kogumõju maksevõime suhtarvule. Ühes osas kajastatakse summade mõju suhtarvudele, samas kui teises osas kajastatakse suhtarvu ennast. Mõlemad suhtarvude osad ei ole täiendavalt seotud vormidega CA1, CA2 või CA5.

| c) | Vorm CA4 sisaldab ühte lahtrit seoses II samba kohaste täiendavate omavahendite nõuetega. See lahter ei ole valideerimiseeskirjade kaudu seotud CA3 vormi omavahendite suhtarvudega ja kajastab kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõiget 2, milles on selgesõnaliselt märgitud, et täiendavaid omavahendite nõudeid võib käsitada ühe võimalusena II samba otsuste puhul. |
| --- | --- |

c)

Vorm CA4 sisaldab ühte lahtrit seoses II samba kohaste täiendavate omavahendite nõuetega. See lahter ei ole valideerimiseeskirjade kaudu seotud CA3 vormi omavahendite suhtarvudega ja kajastab kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõiget 2, milles on selgesõnaliselt märgitud, et täiendavaid omavahendite nõudeid võib käsitada ühe võimalusena II samba otsuste puhul.

1.2.   C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1)

1.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | 1.   Omavahendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72
  Krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid võrduvad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese ja teise taseme omavahendite summaga. |
| 015 | 1.1   Esimese taseme omavahendid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 25.
  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga. |
| 020 | 1.1.1   Esimese taseme põhiomavahendid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 50. |
| 030 | 1.1.1.1   Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punktid a ja b, artiklid 27–30, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 040 | 1.1.1.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt a ning artiklid 27–31
  See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitaliinstrumente (kapitalinõuete määruse artiklid 27–29).
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 045 | 1.1.1.1.1*   millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 31
  Ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumendid arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 050 | 1.1.1.1.2*   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 28 lõike 1 punktid b, l ja m.
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 060 | 1.1.1.1.3   Ülekurss

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 124 ja artikli 26 lõike 1 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa. |
| 070 | 1.1.1.1.4   (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 42 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.1.1.5 all. |
| 080 | 1.1.1.1.4.1   (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.1.1 kohastes esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides.
  Kajastatav summa hõlmab pika netopositsiooni alusel arvutatud osalusi kauplemisportfellis, nagu on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 42 punktiga a. |
| 090 | 1.1.1.1.4.2   (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 091 | 1.1.1.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 092 | 1.1.1.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f arvatakse maha „enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille ostmiseks on krediidiasutusel või investeerimisühingul olemasoleva lepingujärgse kohustuse alusel tegelik või tingimuslik kohustus”. |
| 130 | 1.1.1.2   Jaotamata kasum

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt c ja artikli 26 lõige 2
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga. |
| 140 | 1.1.1.2.1   Eelmiste aastate jaotamata kasum

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses”. |
| 150 | 1.1.1.2.2   Aktsepteeritav kasum või kahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.
  Teiselt poolt arvatakse vastavalt kapitalimääruse artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum. |
| 160 | 1.1.1.2.2.1   Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a.
  Kajastatav summa on raamatupidamise kasumiaruandes kajastatav kasum või kahjum. |
| 170 | 1.1.1.2.2.2   (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

  Kapitalinõuete määruse artikli 26 punkt 2
  Sellel real ei kajastata mingit arvu, kui aruandeperioodil on krediidiasutus või investeerimisühing kajastanud kahjumit. See tuleneb sellest, et kahjum arvatakse esimese taseme põhiomavahenditest täielikult maha.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kasumit, kajastatakse osa, mis ei ole aktsepteeritav vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikele 2 (st auditeerimata kasum ning prognoositavad väljamaksed või dividendid).
  Oluline on, et kasumi puhul arvatakse maha vähemalt vahedividendid. |
| 180 | 1.1.1.3   Muu akumuleeritud koondkasum

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 100 ja artikli 26 lõike 1 punkt d
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist ja enne usaldatavusfiltrite kohaldamist. Kajastatav summa määratakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 13 lõikele 4. |
| 200 | 1.1.1.4   Muud reservid

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Kapitalinõuete määruses on muud reservid määratletud kui „kohaldatavas raamatupidamistavas määratletud reservid, mis tuleb kõnealuse standardi kohaselt avalikustada, välja arvatud mis tahes summad, mida on juba kajastatud muus akumuleeritud koondkasumis või jaotamata kasumis”.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 210 | 1.1.1.5   Üldine pangandusreserv

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 112 ja artikli 26 lõike 1 punkt f
  Direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 on üldine pangandusreserv (direktiivi 86/635/EMÜ kohaselt „üldise pangandusriski fond”) määratletud kui „summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib”.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 220 | 1.1.1.6   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1–3 ja artiklid 484–487
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 230 | 1.1.1.7   Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 120 ja artikkel 84
  Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka. |
| 240 | 1.1.1.8   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

  Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480
  Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste korrigeerimine. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 250 | 1.1.1.9   Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Kapitalinõuete määruse artiklid 32–35 |
| 260 | 1.1.1.9.1   (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

  Kapitalinõuete määruse artikli 32 punkt 1
  Kajastatav summa on väärtpaberistatud varadest tulenev krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali suurenemine vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
  See kirje hõlmab näiteks võimendusest saadavat tulu, millest tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu müügitulu või väärtpaberistamise tehingu algataja puhastulu, mis tekib väärtpaberistatud varadest tulevikus saadava tulu kapitaliseerimisest ja parandab väärtpaberistamise positsioonide krediidikvaliteeti. |
| 270 | 1.1.1.9.2   Rahavoogude riskimaandamise reserv

  Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt a
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui rahavoogude riskimaandamisest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 280 | 1.1.1.9.3   Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

  Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt b
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta. |
| 285 | 1.1.1.9.4   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

  Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt c ja artikli 33 lõige 2
  Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju, ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.
  Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta. |
| 290 | 1.1.1.9.5   (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

  Kapitalinõuete määruse artiklid 34 ja 105
  Kauplemisportfelli või kauplemisportfelliväliste riskipositsioonide õiglase väärtuse korrigeerimine tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 105 kohastest usaldusväärse hindamise rangematest nõuetest. |
| 300 | 1.1.1.10   (-) Firmaväärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 310 | 1.1.1.10.1   (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
  Firmaväärtus on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje all kajastatav summa on sama kui bilansis kajastatav summa. |
| 320 | 1.1.1.10.2   (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

  Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt b ja artikkel 43 |
| 330 | 1.1.1.10.3   Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui firmaväärtus väheneb või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse. |
| 340 | 1.1.1.11   (-) Muu immateriaalne vara

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 350 | 1.1.1.11.1   (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.
  Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale muu immateriaalse vara kui firmaväärtuse summale. |
| 360 | 1.1.1.11.2   Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui muu immateriaalne vara kui firmaväärtus on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse. |
| 370 | 1.1.1.12   (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38 |
| 380 | 1.1.1.13   (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d ning artiklid 40, 158 ja 159
  Kajastatavat summat ei vähendata tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara taseme suurenemise või muu täiendava maksumõju võrra, mis võib aset leida, kui eraldised tõuseksid oodatava kahjuga samale tasemele (kapitalinõuete määruse artikkel 40). |
| 390 | 1.1.1.14   (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109, artikli 36 lõike 1 punkt e ja artikkel 41 |
| 400 | 1.1.1.14.1   (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 36 lõike 1 punkt e
  Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on määratletud kui „kindalaksmääratud pensionifondi või -skeemi vara, mis on arvutatud pärast sama fondi või skeemi kohustuste mahaarvamist”.
  Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale summale (kui kajastatakse eraldi). |
| 410 | 1.1.1.14.2   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 108 ja 109 ning artikli 41 lõike 1 punkt a
  Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse. |
| 420 | 1.1.1.14.3   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 41 lõike 1 punkt b
  Selle kirje all kajastatakse mis tahes summat ainult juhul, kui pädev asutus on andnud eelneva nõusoleku vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara summat, mis kuulub mahaarvamisele.
  Sellel real kajastatavatele varadele määratakse krediidiriski nõuete kohaldamisel riskikaal. |
| 430 | 1.1.1.15   (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 36 lõike 1 punkt g ja artikkel 44
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse esimese taseme omavahendite kirjeid. |
| 440 | 1.1.1.16   (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j
  Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid”. See summa arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest. |
| 450 | 1.1.1.17   (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 36, artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt i ning artiklid 89–91
  Oluline osalus on määratletud kui „otsene või kaudne osalus ettevõtjas, mis moodustab vähemalt 10 % selle ettevõtja kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju tema juhtimisele”.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile i võib selle alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %. |
| 460 | 1.1.1.18   (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii, artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b, artikkel 258 ja artikli 266 lõige 3
  Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all. |
| 470 | 1.1.1.19   (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii ja artikli 379 lõige 3
  Reguleerimata väärtpaberiülekannete suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % alates viiendast päevast pärast teist lepingulist makse või ülekande poolt kuni tehingu lõppemiseni vastavalt arveldusriski puhul kohaldatavatele omavahendite nõuetele. Alternatiivina võib need maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all. |
| 471 | 1.1.1.20   (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iv ja artikli 153 lõige 8
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile iv võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %. |
| 472 | 1.1.1.21   (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt v ja artikli 155 lõige 4
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile v võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %. |
| 480 | 1.1.1.22   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt h, artiklid 43–46, artikli 49 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 79
  Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.
  Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 2 ja 3). |
| 490 | 1.1.1.23   (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis a sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest (millest on maha arvatud see osa seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustest, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõike 5 punktile b jaotatud edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest). |
| 500 | 1.1.1.24   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27; artikli 36 lõike 1 punkt i; artiklid 43, 45 ja 47; artikli 48 lõike 1 punkt b; artikli 49 lõiked 1–3 ja artikkel 79
  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis b sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.
  Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3). |
| 510 | 1.1.1.25   (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

  Kapitalinõuete määruse artikli 48 punkt 1
  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikes 1 sätestatud 17,65 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesest ja kaudsest osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering. |
| 520 | 1.1.1.26   Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 469–472, 478 ja 481.
  Üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 524 | 1.1.1.27   Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

  Kapitalinõuete määruse artikkel 3 |
| 529 | 1.1.1.28   Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

  Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui esimese taseme põhiomavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat esimese taseme põhiomavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 020–524.
  Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse). |
| 530 | 1.1.2   TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 61. |
| 540 | 1.1.2.1   Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a, artiklid 52–54, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 550 | 1.1.2.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a ning artiklid 52–54
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 560 | 1.1.2.1.2 (*)   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punktid c, e ja f
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 570 | 1.1.2.1.3   Ülekurss

  Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa. |
| 580 | 1.1.2.1.4   (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 57 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.2.1.5 all. |
| 590 | 1.1.2.1.4.1   (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.2.1.1 kohastes täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides. |
| 620 | 1.1.2.1.4.2   (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkt ii, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 621 | 1.1.2.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57 |
| 622 | 1.1.2.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a ja artikkel 57
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a tuleb maha arvata „enda need täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma”. |
| 660 | 1.1.2.2   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487, 489 ja 491
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt täiendavate esimese taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 670 | 1.1.2.3   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 85 ja 86
  Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.
  Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83). |
| 680 | 1.1.2.4   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artikkel 480.
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 690 | 1.1.2.5   (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 56 punkt b ja artikkel 58
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid. |
| 700 | 1.1.2.6   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt c ning artiklid 59, 60 ja 79
  Täiendavatest esimese taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. |
| 710 | 1.1.2.7   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt d ning artiklid 59 ja 79
  Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha. |
| 720 | 1.1.2.8   (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

  Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e
  Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)”. |
| 730 | 1.1.2.9   Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 474, 475, 478 ja 481
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 740 | 1.1.2.10   Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j
  Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui täiendavad esimese taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad täiendavad esimese taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid, tuleb maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest.
  Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.1.2.1– 1.1.2.12 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.1.16 puhul sama arvu vastupidise märgiga. |
| 744 | 1.1.2.11   Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

  Kapitalinõuete määruse artikkel 3 |
| 748 | 1.1.2.12   Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

  Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui täiendavate esimese taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat täiendavate esimese taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 530–744.
  Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse). |
| 750 | 1.2   TEISE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 71. |
| 760 | 1.2.1   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a, artiklid 63–65, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 770 | 1.2.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 780 | 1.2.1.2 (*)   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

  Kapitalinõuete määruse artikli 63 punktid c, e ja f ning artikkel 64
  Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.
  Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi. |
| 790 | 1.2.1.3   Ülekurss

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt b ja artikkel 65
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa. |
| 800 | 1.2.1.4   (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 67 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.
  Kirjed 1.2.1.4–1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.2.1.5 all. |
| 810 | 1.2.1.4.1   (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.2.1.1 kohastes teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides. |
| 840 | 1.2.1.4.2   (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 841 | 1.2.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67 |
| 842 | 1.2.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

  Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a ja artikkel 67
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a tuleb maha arvata „enda need teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma”. |
| 880 | 1.2.2   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 6 ja 7, artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491
  Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt teise taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 890 | 1.2.3   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 87 ja 88
  Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.
  Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83). |
| 900 | 1.2.4   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

  Kapitalinõuete määruse artikkel 480.
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5. |
| 910 | 1.2.5   Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d
  Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodil, sisaldab see kirje positiivseid summasid, mis tulenevad eraldiste ja oodatava kahju võrdlemisest ning mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena. |
| 920 | 1.2.6   Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
  Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara standardmeetodil, sisaldab see kirje üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena. |
| 930 | 1.2.7   (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 66 punkt b ja artikkel 68
  Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.
  Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse teise ja kolmanda taseme omavahendite kirjeid. |
| 940 | 1.2.8   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt c ning artiklid 68–70 ja 79
  Teise taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, mis tuleb maha arvata. |
| 950 | 1.2.9   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79
  Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha. |
| 960 | 1.2.10   Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 476–478 ja artikkel 481.
  Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5. |
| 970 | 1.2.11   Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

  Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e
  Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et teise taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui teise taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad teise taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid, tuleb maha arvata täiendavatest esimese taseme omavahenditest.
  Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.2.1–1.2.13 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.2.8 puhul sama arv vastupidise märgiga. |
| 974 | 1.2.12   (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

  Kapitalinõuete määruse artikkel 3 |
| 978 | 1.2.13   Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

  Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui teise taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat teise taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 750–974.
  Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse). |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

1.   Omavahendid

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 118 ja artikkel 72

Krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid võrduvad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

015

1.1   Esimese taseme omavahendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 25.

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

020

1.1.1   Esimese taseme põhiomavahendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 50.

030

1.1.1.1   Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punktid a ja b, artiklid 27–30, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

040

1.1.1.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt a ning artiklid 27–31

See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitaliinstrumente (kapitalinõuete määruse artiklid 27–29).

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused.

045

1.1.1.1.1*   millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 31

Ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumendid arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka, kui täidetud on kõik kapitalinõuete määruse artiklis 31 sätestatud tingimused.

050

1.1.1.1.2*   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 28 lõike 1 punktid b, l ja m.

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

060

1.1.1.1.3   Ülekurss

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 124 ja artikli 26 lõike 1 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa.

070

1.1.1.1.4   (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 42 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.1.1.1.4–1.1.1.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.1.1.5 all.

080

1.1.1.1.4.1   (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.1.1 kohastes esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides.

Kajastatav summa hõlmab pika netopositsiooni alusel arvutatud osalusi kauplemisportfellis, nagu on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 42 punktiga a.

090

1.1.1.1.4.2   (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

091

1.1.1.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

092

1.1.1.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f arvatakse maha „enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille ostmiseks on krediidiasutusel või investeerimisühingul olemasoleva lepingujärgse kohustuse alusel tegelik või tingimuslik kohustus”.

130

1.1.1.2   Jaotamata kasum

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõike 1 punkt c ja artikli 26 lõige 2

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

140

1.1.1.2.1   Eelmiste aastate jaotamata kasum

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses”.

150

1.1.1.2.2   Aktsepteeritav kasum või kahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.

Teiselt poolt arvatakse vastavalt kapitalimääruse artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum.

160

1.1.1.2.2.1   Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a.

Kajastatav summa on raamatupidamise kasumiaruandes kajastatav kasum või kahjum.

170

1.1.1.2.2.2   (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist

Kapitalinõuete määruse artikli 26 punkt 2

Sellel real ei kajastata mingit arvu, kui aruandeperioodil on krediidiasutus või investeerimisühing kajastanud kahjumit. See tuleneb sellest, et kahjum arvatakse esimese taseme põhiomavahenditest täielikult maha.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kasumit, kajastatakse osa, mis ei ole aktsepteeritav vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 26 lõikele 2 (st auditeerimata kasum ning prognoositavad väljamaksed või dividendid).

Oluline on, et kasumi puhul arvatakse maha vähemalt vahedividendid.

180

1.1.1.3   Muu akumuleeritud koondkasum

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 100 ja artikli 26 lõike 1 punkt d

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist ja enne usaldatavusfiltrite kohaldamist. Kajastatav summa määratakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 13 lõikele 4.

200

1.1.1.4   Muud reservid

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Kapitalinõuete määruses on muud reservid määratletud kui „kohaldatavas raamatupidamistavas määratletud reservid, mis tuleb kõnealuse standardi kohaselt avalikustada, välja arvatud mis tahes summad, mida on juba kajastatud muus akumuleeritud koondkasumis või jaotamata kasumis”.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

210

1.1.1.5   Üldine pangandusreserv

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 112 ja artikli 26 lõike 1 punkt f

Direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 on üldine pangandusreserv (direktiivi 86/635/EMÜ kohaselt „üldise pangandusriski fond”) määratletud kui „summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib”.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

220

1.1.1.6   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1–3 ja artiklid 484–487

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt esimese taseme põhiomavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

230

1.1.1.7   Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 120 ja artikkel 84

Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

240

1.1.1.8   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega

Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480

Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste korrigeerimine. See kirje saadakse otse vormist CA5.

250

1.1.1.9   Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Kapitalinõuete määruse artiklid 32–35

260

1.1.1.9.1   (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine

Kapitalinõuete määruse artikli 32 punkt 1

Kajastatav summa on väärtpaberistatud varadest tulenev krediidiasutuse või investeerimisühingu omakapitali suurenemine vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

See kirje hõlmab näiteks võimendusest saadavat tulu, millest tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu müügitulu või väärtpaberistamise tehingu algataja puhastulu, mis tekib väärtpaberistatud varadest tulevikus saadava tulu kapitaliseerimisest ja parandab väärtpaberistamise positsioonide krediidikvaliteeti.

270

1.1.1.9.2   Rahavoogude riskimaandamise reserv

Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt a

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui rahavoogude riskimaandamisest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

280

1.1.1.9.3   Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest

Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt b

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju (st kui see vähendab raamatupidamises kajastatavaid omavahendeid), ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

285

1.1.1.9.4   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt c ja artikli 33 lõige 2

Kajastatav summa võib olla positiivne või negatiivne. See on positiivne, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest saadakse kahju, ja vastupidi. Seega on märk vastupidine raamatupidamisaruannetes kasutatavale märgile.

Auditeerimata kasumit selles kirjes arvesse ei võeta.

290

1.1.1.9.5   (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine

Kapitalinõuete määruse artiklid 34 ja 105

Kauplemisportfelli või kauplemisportfelliväliste riskipositsioonide õiglase väärtuse korrigeerimine tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 105 kohastest usaldusväärse hindamise rangematest nõuetest.

300

1.1.1.10   (-) Firmaväärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

310

1.1.1.10.1   (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 113 ja artikli 36 lõike 1 punkt b

Firmaväärtus on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje all kajastatav summa on sama kui bilansis kajastatav summa.

320

1.1.1.10.2   (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel

Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt b ja artikkel 43

330

1.1.1.10.3   Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui firmaväärtus väheneb või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

340

1.1.1.11   (-) Muu immateriaalne vara

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

350

1.1.1.11.1   (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 115 ja artikli 36 lõike 1 punkt b

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale muu immateriaalse vara kui firmaväärtuse summale.

360

1.1.1.11.2   Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Kapitalinõuete määruse artikli 37 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui muu immateriaalne vara kui firmaväärtus on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

370

1.1.1.12   (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38

380

1.1.1.13   (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d ning artiklid 40, 158 ja 159

Kajastatavat summat ei vähendata tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara taseme suurenemise või muu täiendava maksumõju võrra, mis võib aset leida, kui eraldised tõuseksid oodatava kahjuga samale tasemele (kapitalinõuete määruse artikkel 40).

390

1.1.1.14   (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109, artikli 36 lõike 1 punkt e ja artikkel 41

400

1.1.1.14.1   (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 36 lõike 1 punkt e

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on määratletud kui „kindalaksmääratud pensionifondi või -skeemi vara, mis on arvutatud pärast sama fondi või skeemi kohustuste mahaarvamist”.

Kajastatav summa vastab bilansis kajastatavale summale (kui kajastatakse eraldi).

410

1.1.1.14.2   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 108 ja 109 ning artikli 41 lõike 1 punkt a

Edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mille saab kustutada, kui kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara on vähenenud või selle raamatupidamisarvestuses kajastamine asjaomase raamatupidamistava alusel lõpetatakse.

420

1.1.1.14.3   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 109 ja artikli 41 lõike 1 punkt b

Selle kirje all kajastatakse mis tahes summat ainult juhul, kui pädev asutus on andnud eelneva nõusoleku vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara summat, mis kuulub mahaarvamisele.

Sellel real kajastatavatele varadele määratakse krediidiriski nõuete kohaldamisel riskikaal.

430

1.1.1.15   (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 36 lõike 1 punkt g ja artikkel 44

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse esimese taseme omavahendite kirjeid.

440

1.1.1.16   (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j

Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid”. See summa arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.

450

1.1.1.17   (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 36, artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt i ning artiklid 89–91

Oluline osalus on määratletud kui „otsene või kaudne osalus ettevõtjas, mis moodustab vähemalt 10 % selle ettevõtja kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju tema juhtimisele”.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile i võib selle alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %.

460

1.1.1.18   (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii, artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b, artikkel 258 ja artikli 266 lõige 3

Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt ii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all.

470

1.1.1.19   (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii ja artikli 379 lõige 3

Reguleerimata väärtpaberiülekannete suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % alates viiendast päevast pärast teist lepingulist makse või ülekande poolt kuni tehingu lõppemiseni vastavalt arveldusriski puhul kohaldatavatele omavahendite nõuetele. Alternatiivina võib need maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iii). Viimati märgitud juhul tuleb neid kajastada selle kirje all.

471

1.1.1.20   (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt iv ja artikli 153 lõige 8

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile iv võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %.

472

1.1.1.21   (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunkt v ja artikli 155 lõige 4

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkti k alapunktile v võib need alternatiivina arvata maha esimese taseme põhiomavahenditest (kasutades seda kirjet) või kohaldada riskikaalu 1 250 %.

480

1.1.1.22   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 36 lõike 1 punkt h, artiklid 43–46, artikli 49 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 79

Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.

Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 2 ja 3).

490

1.1.1.23   (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis a sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest (millest on maha arvatud see osa seotud edasilükkunud tulumaksu kohustustest, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõike 5 punktile b jaotatud edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest).

500

1.1.1.24   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27; artikli 36 lõike 1 punkt i; artiklid 43, 45 ja 47; artikli 48 lõike 1 punkt b; artikli 49 lõiked 1–3 ja artikkel 79

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktis b sätestatud 10 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.

Vt alternatiivid mahaarvamisele, kui kohaldatakse konsolideerimist (artikli 49 lõiked 1, 2 ja 3).

510

1.1.1.25   (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist

Kapitalinõuete määruse artikli 48 punkt 1

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikes 1 sätestatud 17,65 % künnise kohaldamise järel mahaarvamisele kuuluv osa tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ning krediidiasutuse või investeerimisühingu otsesest ja kaudsest osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering.

520

1.1.1.26   Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artiklid 469–472, 478 ja 481.

Üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

524

1.1.1.27   Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikkel 3

529

1.1.1.28   Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui esimese taseme põhiomavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat esimese taseme põhiomavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 020–524.

Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

530

1.1.2   TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 61.

540

1.1.2.1   Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a, artiklid 52–54, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

550

1.1.2.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt a ning artiklid 52–54

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

560

1.1.2.1.2 (*)   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punktid c, e ja f

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

570

1.1.2.1.3   Ülekurss

Kapitalinõuete määruse artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa.

580

1.1.2.1.4   (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 57 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.1.2.1.4–1.1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.1.2.1.5 all.

590

1.1.2.1.4.1   (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.1.2.1.1 kohastes täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides.

620

1.1.2.1.4.2   (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 52 lõike 1 punkti b alapunkt ii, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

621

1.1.2.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

622

1.1.2.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a tuleb maha arvata „enda need täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma”.

660

1.1.2.2   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487, 489 ja 491

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt täiendavate esimese taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

670

1.1.2.3   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 85 ja 86

Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.

Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83).

680

1.1.2.4   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artikkel 480.

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

690

1.1.2.5   (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 56 punkt b ja artikkel 58

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid.

700

1.1.2.6   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt c ning artiklid 59, 60 ja 79

Täiendavatest esimese taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut.

710

1.1.2.7   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 56 punkt d ning artiklid 59 ja 79

Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

720

1.1.2.8   (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e

Kajastatav summa võetakse otse vormi CA1 kirjest „Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)”.

730

1.1.2.9   Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artiklid 474, 475, 478 ja 481

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

740

1.1.2.10   Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest)

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt j

Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui täiendavad esimese taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad täiendavad esimese taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid, tuleb maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest.

Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.1.2.1– 1.1.2.12 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.1.16 puhul sama arvu vastupidise märgiga.

744

1.1.2.11   Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikkel 3

748

1.1.2.12   Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui täiendavate esimese taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat täiendavate esimese taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 530–744.

Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

750

1.2   TEISE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 71.

760

1.2.1   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a, artiklid 63–65, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

770

1.2.1.1   Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

780

1.2.1.2 (*)   Memokirje: mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud

Kapitalinõuete määruse artikli 63 punktid c, e ja f ning artikkel 64

Kõnealustes punktides sätestatud tingimused kajastavad eri kapitaliolukordi, mis on pöörduvad, ja seega võib selles kirjes kajastatav summa olla aktsepteeritav järgmistel aruandeperioodidel.

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

790

1.2.1.3   Ülekurss

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid” seotud osa.

800

1.2.1.4   (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 67 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid” alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab oma aktsiatega seotud ülekurssi.

Kirjed 1.2.1.4–1.2.1.4.3 ei hõlma tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente. Tegelikke või tingimuslikke kohustusi osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente kajastatakse eraldi kirje 1.2.1.5 all.

810

1.2.1.4.1   (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute osalused kirje 1.2.1.1 kohastes teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides.

840

1.2.1.4.2   (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

841

1.2.1.4.3   (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

842

1.2.1.5   (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a tuleb maha arvata „enda need teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing võiks olla olemasolevate lepingujärgsete kohustuste alusel kohustatud ostma”.

880

1.2.2   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 6 ja 7, artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491

Selliste kapitaliinstrumentide summa, mida vastavalt üleminekusätetele käsitatakse varasemalt kehtinud nõuete kohaselt teise taseme omavahenditena. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

890

1.2.3   Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artiklid 83, 87 ja 88

Tütarettevõtjate kõigi selliste kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.

Hõlmab eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid (kapitalinõuete määruse artikkel 83).

900

1.2.4   Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka

Kapitalinõuete määruse artikkel 480.

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. See kirje saadakse otse vormist CA5.

910

1.2.5   Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodil, sisaldab see kirje positiivseid summasid, mis tulenevad eraldiste ja oodatava kahju võrdlemisest ning mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

920

1.2.6   Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud vara standardmeetodil, sisaldab see kirje üldisi krediidiriskiga korrigeerimisi, mida aktsepteeritakse teise taseme omavahenditena.

930

1.2.7   (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 122, artikli 66 punkt b ja artikkel 68

Osalus finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kui esineb vastastikune ristosalus, mis on pädeva asutuse arvates loodud selleks, et kunstlikult suurendada krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendeid.

Kajastatav summa arvutatakse pika kogupositsiooni alusel ja see hõlmab kindlustuse teise ja kolmanda taseme omavahendite kirjeid.

940

1.2.8   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt c ning artiklid 68–70 ja 79

Teise taseme omavahenditest mahaarvamisele kuuluv osa krediidiasutuse või investeerimisühingu osalusest selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, mis tuleb maha arvata.

950

1.2.9   (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79

Krediidiasutuse või investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

960

1.2.10   Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artiklid 476–478 ja artikkel 481.

Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine. Kajastatav summa saadakse otse vormist CA5.

970

1.2.11   Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest)

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt e

Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et teise taseme omavahenditest tehtavad mahaarvamised on suuremad kui teise taseme omavahendid pluss seotud ülekurss. Sel juhul peavad teise taseme omavahendid võrduma nulliga ning mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid, tuleb maha arvata täiendavatest esimese taseme omavahenditest.

Selle kirjega tagatakse, et kirjete 1.2.1–1.2.13 summa ei ole kunagi väiksem nullist. Kui selle kirje puhul kajastatakse positiivset arvu, kajastatakse kirje 1.1.2.8 puhul sama arv vastupidise märgiga.

974

1.2.12   (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikkel 3

978

1.2.13   Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

Selle rea eesmärk on võimaldada paindlikkust ainult aruandluse eesmärgil. Seda rida kasutatakse vaid neil harvadel juhtudel, mil ei ole tehtud lõppotsust teatava omavahendite kirje/mahaarvamise kajastamise kohta kehtivas vormis CA1. Seega kasutatakse seda rida ainult juhul, kui teise taseme omavahendite elemendi mahaarvamisele vastavat teise taseme omavahendite elementi ei saa kajastada ühes ridadest 750–974.

Seda lahtrit ei kasutata selliste omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamiseks, mida kapitalinõuete määruse kohaselt ei kasutata maksevõime suhtarvude arvutamiseks (nt selliste siseriiklike omavahendite kirjete/mahaarvamiste kajastamine, mis ei kuulu kapitalinõuete määruse reguleerimisalasse).

1.3.   C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2)

1.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | 1.   KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 3 ning artiklid 95, 96 ja 98 |
| 020 | 1*   millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

  Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul. |
| 030 | 1**   millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

  Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingute puhul. |
| 040 | 1.1   RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktid a ja f |
| 050 | 1.1.1   Standardmeetod

  Vormid CR SA ja SEC SA koguriskipositsiooni tasemel. |
| 060 | 1.1.1.1   Standardmeetodi kohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

  Vorm CR SA koguriskipositsiooni tasemel. Kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud standardmeetodi kohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid. |
| 070 | 1.1.1.1.01   Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 080 | 1.1.1.1.02   Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 090 | 1.1.1.1.03   Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 100 | 1.1.1.1.04   Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 110 | 1.1.1.1.05   Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 120 | 1.1.1.1.06   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 130 | 1.1.1.1.07   Nõuded äriühingute vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 140 | 1.1.1.1.08   Jaenõuded

  Vt vorm CR SA. |
| 150 | 1.1.1.1.09   Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 160 | 1.1.1.1.10   Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 170 | 1.1.1.1.11   Eriti suure riskiga seotud kirjed

  Vt vorm CR SA. |
| 180 | 1.1.1.1.12   Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 190 | 1.1.1.1.13   Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

  Vt vorm CR SA. |
| 200 | 1.1.1.1.14   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

  Vt vorm CR SA. |
| 210 | 1.1.1.1.15   Omakapitali investeeringud

  Vt vorm CR SA. |
| 211 | 1.1.1.1.16   Muud kirjed

  Vt vorm CR SA. |
| 220 | 1.1.1.2   Standardmeetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

  Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel. |
| 230 | 1.1.1.2.*   millest: edasiväärtpaberistamine

  Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel. |
| 240 | 1.1.2   Sisereitingute meetod |
| 250 | 1.1.2.1   Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

  Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid). |
| 260 | 1.1.2.1.01   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 270 | 1.1.2.1.02   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 280 | 1.1.2.1.03   Nõuded äriühingute vastu – VKEd

  Vt vorm CR IRB. |
| 290 | 1.1.2.1.04   Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

  Vt vorm CR IRB. |
| 300 | 1.1.2.1.05   Nõuded äriühingute vastu – muud

  Vt vorm CR IRB. |
| 310 | 1.1.2.2   Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

  Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid). |
| 320 | 1.1.2.2.01   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 330 | 1.1.2.2.02   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 340 | 1.1.2.2.03   Nõuded äriühingute vastu -VKEd

  Vt vorm CR IRB. |
| 350 | 1.1.2.2.04   Nõuded äriühingute vastu – Eriotstarbelised nõuded

  Vt vorm CR IRB. |
| 360 | 1.1.2.2.05   Nõuded äriühingute vastu – Muud

  Vt vorm CR IRB. |
| 370 | 1.1.2.2.06   Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

  Vt vorm CR IRB. |
| 380 | 1.1.2.2.07   Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

  Vt vorm CR IRB. |
| 390 | 1.1.2.2.08   Jaenõuded – Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

  Vt vorm CR IRB. |
| 400 | 1.1.2.2. 09   Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 410 | 1.1.2.2.10   Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

  Vt vorm CR IRB. |
| 420 | 1.1.2.3   Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

  Vt vorm CR EQU IRB. |
| 430 | 1.1.2.4   Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

  Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel. |
| 440 | 1.1.2.4*   millest: edasiväärtpaberistamine

  Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel. |
| 450 | 1.1.2.5   Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

  Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156. |
| 460 | 1.1.3   Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

  Kapitalinõuete määruse artiklid 307–309 |
| 490 | 1.2   KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikli 92 lõike 4 punkt b |
| 500 | 1.2.1   Kauplemisportfelliväline arveldus/ülekanderisk

  Vt vorm CR SETT. |
| 510 | 1.2.2   Kauplemisportfelli arveldus/ülekanderisk

  Vt vorm CR SETT. |
| 520 | 1.3   KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i ja punkti c alapunktid i ja iii ning artikli 92 lõike 4 punkt b |
| 530 | 1.3.1   Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul |
| 540 | 1.3.1.1   Kaubeldavad võlainstrumendid

  Vorm MKR SA TDI kõigi valuutade tasemel. |
| 550 | 1.3.1.2   Omakapitali instrumendid

  Vorm MKR SA EQU kõigi riigisiseste turgude tasemel. |
| 560 | 1.3.1.3   Valuuta

  Vt vorm MKR SA FX. |
| 570 | 1.3.1.4   Kaubad

  Vt vorm MKR SA COM. |
| 580 | 1.3.2   Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

  Vt vorm MKR IM. |
| 590 | 1.4   KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt e ja artikli 92 lõike 4 punkt b
  Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul on see element võrdne nulliga. |
| 600 | 1.4.1   Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 610 | 1.4.2   Standardmeetodil/alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 620 | 1.4.3   Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

  Vt vorm OPR. |
| 630 | 1.5   PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõige 2, artikli 96 lõige 2, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a
  Kohaldatakse ainult kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute suhtes. Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 97.
  Kapitalinõuete määruse artiklis 96 osutatud investeerimisühingud kajastavad artiklis 97 osutatud summat, mida on korrutatud 12,5ga.
  Kapitalinõuete määruse artiklis 95 osutatud investeerimisühingud kajastavad järgmiselt.






  — | Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa, on kajastatav summa võrdne nulliga. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

1.   KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 3 ning artiklid 95, 96 ja 98

020

1*   millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud

Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul.

030

1**   millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud

Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingute puhul.

040

1.1   RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktid a ja f

050

1.1.1   Standardmeetod

Vormid CR SA ja SEC SA koguriskipositsiooni tasemel.

060

1.1.1.1   Standardmeetodi kohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid

Vorm CR SA koguriskipositsiooni tasemel. Kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud standardmeetodi kohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid.

070

1.1.1.1.01   Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

Vt vorm CR SA.

080

1.1.1.1.02   Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

Vt vorm CR SA.

090

1.1.1.1.03   Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

Vt vorm CR SA.

100

1.1.1.1.04   Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

Vt vorm CR SA.

110

1.1.1.1.05   Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

Vt vorm CR SA.

120

1.1.1.1.06   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Vt vorm CR SA.

130

1.1.1.1.07   Nõuded äriühingute vastu

Vt vorm CR SA.

140

1.1.1.1.08   Jaenõuded

Vt vorm CR SA.

150

1.1.1.1.09   Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

160

1.1.1.1.10   Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

170

1.1.1.1.11   Eriti suure riskiga seotud kirjed

Vt vorm CR SA.

180

1.1.1.1.12   Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

190

1.1.1.1.13   Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

Vt vorm CR SA.

200

1.1.1.1.14   Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

Vt vorm CR SA.

210

1.1.1.1.15   Omakapitali investeeringud

Vt vorm CR SA.

211

1.1.1.1.16   Muud kirjed

Vt vorm CR SA.

220

1.1.1.2   Standardmeetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

230

1.1.1.2.*   millest: edasiväärtpaberistamine

Vorm CR SEC SA kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

240

1.1.2   Sisereitingute meetod

250

1.1.2.1   Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid

Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

260

1.1.2.1.01   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

Vt vorm CR IRB.

270

1.1.2.1.02   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Vt vorm CR IRB.

280

1.1.2.1.03   Nõuded äriühingute vastu – VKEd

Vt vorm CR IRB.

290

1.1.2.1.04   Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

Vt vorm CR IRB.

300

1.1.2.1.05   Nõuded äriühingute vastu – muud

Vt vorm CR IRB.

310

1.1.2.2   Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid

Vorm CR IRB koguriskipositsiooni tasemel (kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid).

320

1.1.2.2.01   Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

Vt vorm CR IRB.

330

1.1.2.2.02   Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Vt vorm CR IRB.

340

1.1.2.2.03   Nõuded äriühingute vastu -VKEd

Vt vorm CR IRB.

350

1.1.2.2.04   Nõuded äriühingute vastu – Eriotstarbelised nõuded

Vt vorm CR IRB.

360

1.1.2.2.05   Nõuded äriühingute vastu – Muud

Vt vorm CR IRB.

370

1.1.2.2.06   Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

Vt vorm CR IRB.

380

1.1.2.2.07   Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

Vt vorm CR IRB.

390

1.1.2.2.08   Jaenõuded – Kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

Vt vorm CR IRB.

400

1.1.2.2. 09   Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

Vt vorm CR IRB.

410

1.1.2.2.10   Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

Vt vorm CR IRB.

420

1.1.2.3   Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud

Vt vorm CR EQU IRB.

430

1.1.2.4   Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid

Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

440

1.1.2.4*   millest: edasiväärtpaberistamine

Vorm CR SEC IRB kõigi väärtpaberistamise liikide tasemel.

450

1.1.2.5   Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156.

460

1.1.3   Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul

Kapitalinõuete määruse artiklid 307–309

490

1.2   KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunkt ii ja artikli 92 lõike 4 punkt b

500

1.2.1   Kauplemisportfelliväline arveldus/ülekanderisk

Vt vorm CR SETT.

510

1.2.2   Kauplemisportfelli arveldus/ülekanderisk

Vt vorm CR SETT.

520

1.3   KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt i ja punkti c alapunktid i ja iii ning artikli 92 lõike 4 punkt b

530

1.3.1   Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

540

1.3.1.1   Kaubeldavad võlainstrumendid

Vorm MKR SA TDI kõigi valuutade tasemel.

550

1.3.1.2   Omakapitali instrumendid

Vorm MKR SA EQU kõigi riigisiseste turgude tasemel.

560

1.3.1.3   Valuuta

Vt vorm MKR SA FX.

570

1.3.1.4   Kaubad

Vt vorm MKR SA COM.

580

1.3.2   Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul

Vt vorm MKR IM.

590

1.4   KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt e ja artikli 92 lõike 4 punkt b

Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute puhul on see element võrdne nulliga.

600

1.4.1   Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

610

1.4.2   Standardmeetodil/alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

620

1.4.3   Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk

Vt vorm OPR.

630

1.5   PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 95 lõige 2, artikli 96 lõige 2, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a

Kohaldatakse ainult kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2, artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingute suhtes. Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 97.

Kapitalinõuete määruse artiklis 96 osutatud investeerimisühingud kajastavad artiklis 97 osutatud summat, mida on korrutatud 12,5ga.

Kapitalinõuete määruse artiklis 95 osutatud investeerimisühingud kajastavad järgmiselt.

—

Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa, on kajastatav summa võrdne nulliga.

| — | Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa, on kajastatav summa võrdne esimesena nimetatud summast lahutatud viimati nimetatud summaga. |
| --- | --- |

—

Kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis b osutatud summa on suurem kui kapitalinõuete määruse artikli 95 lõike 2 punktis a osutatud summa, on kajastatav summa võrdne esimesena nimetatud summast lahutatud viimati nimetatud summaga.

640

1.6   KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d. Vt vorm CVA.

650

1.6.1   Täiustatud meetod

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 383. Vt vorm CVA.

660

1.6.2   Standardmeetod

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 384. Vt vorm CVA.

670

1.6.3.   Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

Omavahendite nõuded krediidiväärtuse korrigeerimise riski puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 385. Vt vorm CVA.

680

1.7   KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunkt ii ja artiklid 395–401

690

1.8   MUUD RISKIPOSITSIOONID

Kapitalinõuete määruse artiklid 3, 458 ja 459 ning riskipositsioonid, mida ei saa kajastada kirjete 1.1–1.7 all.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad summasid, mida on vaja järgneva järgimiseks.

| | Rangemad usaldatavusnõuded, mille on kehtestanud komisjon vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 458 ja 459. |
| --- | --- |

Rangemad usaldatavusnõuded, mille on kehtestanud komisjon vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 458 ja 459.

| | Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon. |
| --- | --- |

Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

Käesolev kirje ei ole seotud üksikasju sisaldava (Details) vormiga.

710

1.8.2   millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal

Kapitalinõuete määruse artikkel 458.

720

1.8.2*   millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded

Kapitalinõuete määruse artikkel 458

730

1.8.2**   millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks

Kapitalinõuete määruse artikkel 458

740

1.8.2***   millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest

Kapitalinõuete määruse artikkel 458

750

1.8.3   millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal

Kapitalinõuete määruse artikkel 459

760

1.8.4   millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.

Kapitalinõuete määruse artikkel 3

Kajastatav täiendav riskipositsioon hõlmab ainult täiendavaid summasid (nt kui riskipositsioonil 100 on riskikaal 20 % ning krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab kapitalinõuete määruse artikli 3 põhjal riskikaalu 50 %, on kajastatav summa 30).

1.4.   C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3)

1.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida |
| --- |
| 010 | 1   Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a
  Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 020 | 2   Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõudega (4,5 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 030 | 3   Esimese taseme omavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b
  Esimese taseme omavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 040 | 4   Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud nõudega (6 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 050 | 5   Koguomavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c
  Koguomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist. |
| 060 | 6   Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

  Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud nõudega (8 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid. |
| 070 | II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
  See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu. |
| 080 | II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarv

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
  See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarvu. |
| 090 | II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme omavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
  See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab esimese taseme omavahendite suhtarvu. |
| 100 | II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme omavahendite sihtsuhtarv

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
  See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat esimese taseme omavahendite sihtsuhtarvu. |
| 110 | II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav koguomavahendite suhtarv

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
  See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab koguomavahendite suhtarvu. |
| 120 | II samba kohastest korrigeerimistest tulenev koguomavahendite sihtsuhtarv

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2
  See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat koguomavahendite sihtsuhtarvu. |

Rida

010

1   Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

020

2   Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõudega (4,5 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

030

3   Esimese taseme omavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b

Esimese taseme omavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

040

4   Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud nõudega (6 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

050

5   Koguomavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c

Koguomavahendite suhtarv on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendid, väljendatuna protsendina koguriskipositsioonist.

060

6   Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

Selle kirje all kajastatakse absoluutarvuna omavahendite ülejääki või puudujääki seoses kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud nõudega (8 %), st võtmata arvesse kapitalipuhvreid ja suhtarvu käsitlevaid üleminekusätteid.

070

II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt a ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2

See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu.

080

II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarv

Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2

See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarvu.

090

II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme omavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt b ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2

See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab esimese taseme omavahendite suhtarvu.

100

II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme omavahendite sihtsuhtarv

Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2

See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat esimese taseme omavahendite sihtsuhtarvu.

110

II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav koguomavahendite suhtarv

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 2 punkt c ja kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2

See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädeva asutuse otsus mõjutab koguomavahendite suhtarvu.

120

II samba kohastest korrigeerimistest tulenev koguomavahendite sihtsuhtarv

Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2

See lahter täidetakse ainult juhul, kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab järgima kõrgemat koguomavahendite sihtsuhtarvu.

1.5.   C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4)

1.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida |
| --- |
| 010 | 1.   Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

  Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga. |
| 020 | 1.1   Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

  Kapitalinõuete määruse artikkel 39
  Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel ja mille suhtes kohaldatakse seega riskikaalu. |
| 030 | 1.2   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest ja mille suhtes seega ei kohaldata mingit künnist (st arvatakse täielikult maha esimese taseme põhiomavahenditest). |
| 040 | 1.3   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a
  Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mille mahaarvamisel esimese taseme põhiomavahenditest kohaldatakse seega kapitalinõuete määruse artikli 48 kohaseid künniseid 10 % ja 17,65 %. |
| 050 | 2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

  Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga. |
| 060 | 2.1   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

  Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3 ja 4
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille puhul ei ole täidetud kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused. Seega hõlmab see kirje edasilükkunud tulumaksu kohustusi, mille võrra vähendatakse mahaarvamisele kuuluvat firmaväärtust, muud immateriaalset vara või kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida kajastatakse vastavalt vormi CA1 kirjete 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 ja 1.1.1.14.2 all. |
| 070 | 2.2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

  Kapitalinõuete määruse artikkel 38 |
| 080 | 2.2.1   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis ei ole vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest. |
| 090 | 2.2.2   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

  Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5
  Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest. |
| 100 | 3.   Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 110 | 3.1   Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

  Kapitalinõuete määruse artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 120 | 3.1.1   Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 130 | 3.1.2   Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 131 | 3.1.3   Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 110 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 140 | 3,2   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

  Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses mitteolevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju. |
| 145 | 4   Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 150 | 4.1   Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. |
| 155 | 4,2   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

  Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159
  Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju. |
| 160 | 5   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d
  Sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile d teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi (võrreldes oodatava kahjuga) suhtes ülempiiri 0,6 % riskiga kaalutud varast, mis on arvutatud sisereitingute meetodil.
  Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 0,6 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks. |
| 170 | 6   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
  See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne ülempiiri kohaldamist.
  Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist. |
| 180 | 7   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

  Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile c kohaldatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate krediidiriskiga korrigeerimiste suhtes ülempiiri 1,25 % riskiga kaalutud varast,
  Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 1,25 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks. |
| 190 | 8   Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõike 1 punkt a
  Selle kirje all kajastatakse künnist, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga. |
| 200 | 9   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

  Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktid a ja b
  Selle kirje all kajastatakse 10 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
  Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga. |
| 210 | 10   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

  Kapitalinõuete määruse artikli 48 punkt 1
  Selle kirje all kajastatakse 10 % künnise kohaldamise järel kohaldatavat 17,65 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.
  Künnis arvutatakse nii, et kahe kirje aktsepteeritud summa ei ületa 15 % esimese taseme põhiomavahenditest, mis on arvutatud pärast kõiki mahaarvamisi ja mille puhul ei ole arvesse võetud üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi. |
| 225 | 11.1   Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

  Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt a |
| 226 | 11.2   Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul

  Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b |
| 230 | 12   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

  Kapitalinõuete määruse artiklid 44–46 ja 49. |
| 240 | 12.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 46 ja 49 |
| 250 | 12.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 46 ja 49
  Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:






  a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; |

Rida

010

1.   Edasilükkunud tulumaksu vara kokku

Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

020

1.1   Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel

Kapitalinõuete määruse artikkel 39

Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel ja mille suhtes kohaldatakse seega riskikaalu.

030

1.2   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c ja artikkel 38

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest ja mille suhtes seega ei kohaldata mingit künnist (st arvatakse täielikult maha esimese taseme põhiomavahenditest).

040

1.3   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikkel 38 ja artikli 48 lõike 1 punkt a

Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest ja mille mahaarvamisel esimese taseme põhiomavahenditest kohaldatakse seega kapitalinõuete määruse artikli 48 kohaseid künniseid 10 % ja 17,65 %.

050

2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku

Selle kirje all kajastatav summa võrdub kõige hilisemas kontrollitud/auditeeritud raamatupidamisarvestuse bilansis kajastatava summaga.

060

2.1   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3 ja 4

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille puhul ei ole täidetud kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused. Seega hõlmab see kirje edasilükkunud tulumaksu kohustusi, mille võrra vähendatakse mahaarvamisele kuuluvat firmaväärtust, muud immateriaalset vara või kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida kajastatakse vastavalt vormi CA1 kirjete 1.1.1.10.3, 1.1.1.11.2 ja 1.1.1.14.2 all.

070

2.2   Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast

Kapitalinõuete määruse artikkel 38

080

2.2.1   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis ei ole vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

090

2.2.2   Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 38 lõiked 3, 4 ja 5

Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mille võrra võib vähendada tulevasel kasumlikkusel põhinevat edasilükkunud tulumaksu vara vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõigetele 3 ja 4 ning mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 38 lõikele 5 eraldatud tulevasel kasumlikkusel põhinevale edasilükkunud tulumaksu varale, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

100

3.   Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

110

3.1   Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel

Kapitalinõuete määruse artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

120

3.1.1   Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

130

3.1.2   Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

131

3.1.3   Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised

Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 110 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

140

3,2   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses mitteolevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

145

4   Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 62 punkt d ning artiklid 158 ja 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

150

4.1   Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid

Kapitalinõuete määruse artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud.

155

4,2   Aktsepteeritav oodatav kahju kokku

Kapitalinõuete määruse artikli 158 lõiked 5, 6 ja 10 ning artikkel 159

Seda kirjet kajastavad ainult sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud. Kajastatakse ainult makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud oodatavat kahju.

160

5   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt d

Sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile d teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi (võrreldes oodatava kahjuga) suhtes ülempiiri 0,6 % riskiga kaalutud varast, mis on arvutatud sisereitingute meetodil.

Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 0,6 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

170

6   Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c

See kirje hõlmab teise taseme omavahenditena aktsepteeritavaid üldiseid krediidiriskiga korrigeerimisi enne ülempiiri kohaldamist.

Kajastatakse brutosummana enne maksumõju mahaarvamist.

180

7   Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir

Kapitalinõuete määruse artikli 62 punkt c

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 62 punktile c kohaldatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate krediidiriskiga korrigeerimiste suhtes ülempiiri 1,25 % riskiga kaalutud varast,

Selle kirje all kajastatav summa on riskiga kaalutud vara (st mitte korrutatud 1,25 %ga), mis on ülempiiri arvutamise aluseks.

190

8   Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõike 1 punkt a

Selle kirje all kajastatakse künnist, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut. Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga.

200

9   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis

Kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 1 punktid a ja b

Selle kirje all kajastatakse 10 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

Summa saamiseks liidetakse kokku kõik künnise aluseks olevad kirjed ja korrutatakse saadud summa 10 %ga.

210

10   Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis

Kapitalinõuete määruse artikli 48 punkt 1

Selle kirje all kajastatakse 10 % künnise kohaldamise järel kohaldatavat 17,65 % künnist osaluste puhul finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, ja tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara puhul, mis tuleneb ajutistest erinevustest.

Künnis arvutatakse nii, et kahe kirje aktsepteeritud summa ei ületa 15 % esimese taseme põhiomavahenditest, mis on arvutatud pärast kõiki mahaarvamisi ja mille puhul ei ole arvesse võetud üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi.

225

11.1   Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul

Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt a

226

11.2   Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul

Artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b

230

12   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 44–46 ja 49.

240

12.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 46 ja 49

250

12.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 46 ja 49

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

| b) | summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi; ning |
| --- | --- |

b)

summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi; ning

| c) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g. |
| --- | --- |

c)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

260

12.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 45

Kapitalinõuete määruse artikliga 45 on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

270

12.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

280

12.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

290

12.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45

Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

291

12.3.1   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

292

12.1.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

293

12.3.3   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

300

13   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 58–60

310

13.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59 ning artikli 60 lõige 2

320

13.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikkel 58 ja artikli 60 lõige 2

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

330

13.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 59

Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

340

13.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

350

13.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

360

13.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

361

13.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

362

13.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

363

13.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

370

14.   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 68–70

380

14.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69 ning artikli 70 lõige 2

390

14.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikkel 68 ja artikli 70 lõige 2

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

400

14.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 69

Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

410

14.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

420

14.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

430

14.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69

Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

431

14.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

432

14.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

433

14.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

440

15   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

450

15.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

460

15.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artiklid 44, 45, 47 ja 49

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem;

| b) | summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi; ning |
| --- | --- |

b)

summad, mis on seotud investeeringutega, mille suhtes kohaldatakse artikli 49 kohast mis tahes alternatiivi; ning

| c) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g. |
| --- | --- |

c)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

470

15.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 45

Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

480

15.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

490

15.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 44 ja 45

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

500

15.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 45

Kapitalinõuete määruse artikli 45 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

501

15.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

502

15.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 44 ja 45

503

15.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 45

510

16   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59

520

16.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artiklid 58 ja 59

530

16.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikkel 58

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 56 punkt d); ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 56 punkt d); ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

540

16.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 59

Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

550

16.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

560

16.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 58 ja 59

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

570

16.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 59

Kapitalinõuete määruse artikli 59 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

571

16.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

572

16.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 58 ja 59

573

16.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 59

580

17   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist

Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69

590

17.1   Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artiklid 68 ja 69

600

17.1.1   Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikkel 68

Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, välja arvatud:

| a) | väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 66 punkt d); ning |
| --- | --- |

a)

väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida hoitakse viis tööpäeva või vähem (artikli 66 punkt d); ning

| b) | osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b. |
| --- | --- |

b)

osalused, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

610

17.1.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikkel 69

Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

620

17.2   Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

630

17.2.1   Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ning artiklid 68 ja 69

Kajastatav summa vastab kauplemisportfellis hoitavatele finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevatele kaudsetele osalustele, mis on indeksipõhistes väärtpaberites olevate osaluste vormis. Selleks arvutatakse aluspositsioon indeksite koosseisu kuuluvates finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides.

Arvesse ei võeta osalusi, mida käsitatakse vastastikuse ristosalusena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

640

17.2.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 114 ja artikkel 69

Kapitalinõuete määruse artikli 69 punktiga a on lubatud tasaarvestada samas aluspositsioonis olevad lühikesed positsioonid, kui lühikese positsiooni lõpptähtaeg vastab pika positsiooni lõpptähtajale või selle järelejäänud tähtaeg on vähemalt üks aasta.

641

17.3   Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

642

17.3.1   Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ning artiklid 68 ja 69

643

17.3.2   (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 126 ja artikkel 69

650

18   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikli 46 lõige 4, artikli 48 lõige 4 ja artikli 49 lõige 4

660

19   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikli 60 lõige 4

670

20   Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest

Kapitalinõuete määruse artikli 70 lõige 4

680

21   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 12,1 all.

690

22   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda esimese taseme põhiomavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 15,1 all.

700

23   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 13,1 all.

710

24   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 16,1 all.

720

25   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 14,1 all.

730

26   Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest

Kapitalinõuete määruse artikkel 79

Pädev asutus võib ajutiselt loobuda teise taseme omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest konkreetse finantssektori ettevõtte instrumentides olevate osaluste puhul, kui ta käsitab kõnealuseid osalusi rahalise abi andmise toiminguna, mille eesmärk on asjaomane üksus saneerida ja päästa.

Märkus: kõnealuseid instrumente kajastatakse ka kirje 17,1 all.

740

27   Kombineeritud puhvri nõue

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 6

750

Kapitali säilitamise puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129

Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

760

Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver

Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv

Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

770

Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2 ning artiklid 130 ja 135–140

780

Süsteemse riski puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 5 ning artiklid 133 ja 134

790

Süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad süsteemselt olulise ettevõtja sellise puhvri summat, mida kohaldatakse konsolideeritud alusel.

800

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 3 ja artikkel 131

810

Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4 ja artikkel 131

820

28   II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded

Kapitalinõuete direktiivi artikli 104 lõige 2

Kui pädev asutus otsustab, et krediidiasutus või investeerimisühing peab tulenevalt II sambast arvutama täiendavad omavahendite nõuded, kajastatakse kõnealuseid täiendavaid omavahendite nõudeid selles lahtris.

830

29   Algkapital

Kapitalinõuete direktiivi artikkel 12 ja artiklid 28–31 ning kapitalinõuete määruse artikkel 93

840

30   Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid

Kapitalinõuete määruse artikli 96 lõike 2 punkt b, artikkel 97 ja artikli 98 lõike 1 punkt a

850

31   Riigivälised esmased riskipositsioonid

Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt rakenduslike tehniliste standardite artikli 5 punkti a alapunktile 4. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

Riskipositsioone peetakse riigisiseseks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub krediidiasutus või investeerimisühing.

860

32   Esmane koguriskipositsioon

Teave, mida on vaja vormiga CR GB seotud aruandluskohustuse tekkimise künnise arvutamiseks vastavalt rakenduslike tehniliste standardite artikli 5 punkti a alapunktile 4. Künnis arvutatakse esmase riskipositsiooni alusel enne ümberhindlusteguri kohaldamist.

Riskipositsioone peetakse riigisiseseks, kui need on vastaspoolte suhtes, kes asuvad liikmesriigis, kus asub krediidiasutus või investeerimisühing.

870

Omavahendite kogusumma korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõige 4

880

Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike1 punkt b ja lõige 4

890

Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõike1 punkt b

900

Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv

Kapitalinõuete määruse artikli 500 lõiked 2 ja 3

1.6.   ÜLEMINEKUSÄTTED JA INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5)

1.6.1.   Üldised märkused

| 15. | Vormis CA5 esitatakse kokkuvõtlikult arvutused omavahendite elementide ja mahaarvamiste kohta, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaseid üleminekusätteid. |
| --- | --- |

15.

Vormis CA5 esitatakse kokkuvõtlikult arvutused omavahendite elementide ja mahaarvamiste kohta, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaseid üleminekusätteid.

| 16. | Vormi CA5 ülesehitus on järgmine:






  a. | Vormis 5.1 esitatakse kokkuvõtlikult kogu korrigeerimine, mida tuleb teha omavahendite eri komponentides (esitatakse vormis CA1 vastavalt lõppsätetele) tulenevalt üleminekusätete kohaldamisest. Kõnealuse tabeli elemendid esitatakse vormi CA1 omavahendite eri komponentide „korrigeerimisena”, et kajastada omavahendite komponentides üleminekusätete mõju. |
| --- | --- | --- |

16.

Vormi CA5 ülesehitus on järgmine:

a.

Vormis 5.1 esitatakse kokkuvõtlikult kogu korrigeerimine, mida tuleb teha omavahendite eri komponentides (esitatakse vormis CA1 vastavalt lõppsätetele) tulenevalt üleminekusätete kohaldamisest. Kõnealuse tabeli elemendid esitatakse vormi CA1 omavahendite eri komponentide „korrigeerimisena”, et kajastada omavahendite komponentides üleminekusätete mõju.

| b. | Vormis 5.2 esitatakse täiendavad üksikasjad selliste kapitaliinstrumentide arvutamise kohta, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi. |
| --- | --- |

b.

Vormis 5.2 esitatakse täiendavad üksikasjad selliste kapitaliinstrumentide arvutamise kohta, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi.

| 17. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad esimeses neljas veerus esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite korrigeerimised, samuti riskiga kaalutud varade summa. Samuti peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama ettenähtud osa veerus 050 ja aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata veerus 060. |
| --- | --- |

17.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad esimeses neljas veerus esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite korrigeerimised, samuti riskiga kaalutud varade summa. Samuti peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama ettenähtud osa veerus 050 ja aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata veerus 060.

| 18. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad vormi CA5 elemendid ainult ajavahemikul, mil kohaldatakse üleminekusätteid vastavalt kapitalinõuete määruse X osale. |
| --- | --- |

18.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad vormi CA5 elemendid ainult ajavahemikul, mil kohaldatakse üleminekusätteid vastavalt kapitalinõuete määruse X osale.

| 19. | Mõned üleminekusätted näevad ette mahaarvamist esimese taseme omavahenditest. Kui mahaarvamise või mahaarvamiste jääksumma arvatakse maha esimese taseme omavahenditest ning täiendavaid esimese taseme omavahendeid ei ole selle summa katmiseks piisavalt, arvatakse ülejääk maha esimese taseme põhiomavahenditest. |
| --- | --- |

19.

Mõned üleminekusätted näevad ette mahaarvamist esimese taseme omavahenditest. Kui mahaarvamise või mahaarvamiste jääksumma arvatakse maha esimese taseme omavahenditest ning täiendavaid esimese taseme omavahendeid ei ole selle summa katmiseks piisavalt, arvatakse ülejääk maha esimese taseme põhiomavahenditest.

1.6.2.   C 05.01 – Üleminekusätted (CA5.1)

| 20. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad tabelis 5.1 teavet seoses kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaste üleminekusätete kohaldamisega omavahendite komponentide suhtes, võrreldes kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaste lõppsätete kohaldamisega. |
| --- | --- |

20.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad tabelis 5.1 teavet seoses kapitalinõuete määruse artiklite 465–491 kohaste üleminekusätete kohaldamisega omavahendite komponentide suhtes, võrreldes kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaste lõppsätete kohaldamisega.

| 21. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad kapitaliinstrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. Vormi CA 5.1 rea 060 veergudes 010–030 kajastatavad andmed saab vormi CA 5.2 vastavatest jagudest. |
| --- | --- |

21.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad kapitaliinstrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. Vormi CA 5.1 rea 060 veergudes 010–030 kajastatavad andmed saab vormi CA 5.2 vastavatest jagudest.

| 22. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 070–092 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad vähemusosalusi ning tütarettevõtjate emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 479 ja 480). |
| --- | --- |

22.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 070–092 teavet seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad vähemusosalusi ning tütarettevõtjate emiteeritud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 479 ja 480).

| 23. | Alates reast 100 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad realiseerimata kasumit ja kahjumit, mahaarvamisi ning täiendavaid filtreid ja mahaarvamisi. |
| --- | --- |

23.

Alates reast 100 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad realiseerimata kasumit ja kahjumit, mahaarvamisi ning täiendavaid filtreid ja mahaarvamisi.

| 24. | Võib olla juhtusid, kus üleminekusätetest tulenevad mahaarvamised esimese taseme põhiomavahenditest, täiendavatest esimese taseme omavahenditest või teise taseme omavahenditest ületavad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendeid, täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid. Kui see mõju tuleneb üleminekusätetest, tuleb seda kajastada vormi CA1 vastavates lahtrites. Seega ei hõlma vormi CA5 veergudes kajastatavad korrigeerimised ebapiisava kapitali korral mingit ülekanduvat mõju. |
| --- | --- |

24.

Võib olla juhtusid, kus üleminekusätetest tulenevad mahaarvamised esimese taseme põhiomavahenditest, täiendavatest esimese taseme omavahenditest või teise taseme omavahenditest ületavad krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendeid, täiendavaid esimese taseme omavahendeid või teise taseme omavahendeid. Kui see mõju tuleneb üleminekusätetest, tuleb seda kajastada vormi CA1 vastavates lahtrites. Seega ei hõlma vormi CA5 veergudes kajastatavad korrigeerimised ebapiisava kapitali korral mingit ülekanduvat mõju.

1.6.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine |
| 020 | Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine |
| 030 | Teise taseme omavahendite korrigeerimine |
| 040 | Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

  Veerus 050 kajastatakse asjaomast jääki, st enne kapitalinõuete määruse III osa 2. või 3. peatüki sätete kohaldamist.
  Kui veerud 010–030 on otseselt seotud vormiga CA1, siis riskiga kaalutud vara korrigeerimine ei ole otseselt seotud krediidiriski käsitlevate asjakohaste vormidega. Kui tulenevalt üleminekusätetest on riskiga kaalutud varas tehtud korrigeerimisi, võetakse neid otseselt arvesse vormides CR SA, CR IRB või CR EQU IRB. Lisaks kajastatakse nende mõju vormi CA5.1 veerus 040. Seega on need summad ainult memokirjed. |
| 050 | Ettenähtud osa |
| 060 | Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

  Veerus 060 kajastatakse iga instrumendi summat enne üleminekusätete kohaldamist, st korrigeerimiste arvutamise aluseks olevat asjakohast summat. |

Veerg

010

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine

020

Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine

030

Teise taseme omavahendite korrigeerimine

040

Riskiga kaalutud vara korrigeerimine

Veerus 050 kajastatakse asjaomast jääki, st enne kapitalinõuete määruse III osa 2. või 3. peatüki sätete kohaldamist.

Kui veerud 010–030 on otseselt seotud vormiga CA1, siis riskiga kaalutud vara korrigeerimine ei ole otseselt seotud krediidiriski käsitlevate asjakohaste vormidega. Kui tulenevalt üleminekusätetest on riskiga kaalutud varas tehtud korrigeerimisi, võetakse neid otseselt arvesse vormides CR SA, CR IRB või CR EQU IRB. Lisaks kajastatakse nende mõju vormi CA5.1 veerus 040. Seega on need summad ainult memokirjed.

050

Ettenähtud osa

060

Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata

Veerus 060 kajastatakse iga instrumendi summat enne üleminekusätete kohaldamist, st korrigeerimiste arvutamise aluseks olevat asjakohast summat.

| Rida |
| --- |
| 010 | 1.   Korrigeerimised kokku

  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate eri liiki kapitali korrigeerimiste kogumõju ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara. |
| 020 | 1.1   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artiklid 483–491
  Sellel real kajastatakse eri liiki omavahenditesse kuuluvate selliste instrumentide kogumõju, mille suhtes tulenevalt üleminekusätetest ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid. |
| 030 | 1.1.1   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi

  Kapitalinõuete määruse artikkel 483 |
| 040 | 1.1.1.1   Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 2, 4 ja 6. |
| 050 | 1.1.1.2   Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi

  Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 3, 5, 7 ja 8. |
| 060 | 1.1.2   Instrumendid, mis ei ole riigiabi

  Kajastatav summa saadakse tabeli CA5.2 veerust 060. |
| 070 | 1.2   Vähemusosalused ja samaväärsed omavahendid

  Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480
  Sellel real kajastatakse üleminekusätete mõju vähemusosalustele, mida aktsepteeritakse esimese taseme põhiomavahenditena, kvalifitseeruvatele esimese taseme omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahenditena, ja kvalifitseeruvatele omavahenditele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud teise taseme omaahenditena. |
| 080 | 1.2.1   Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

  Kapitalinõuete määruse artikkel 479
  Selle rea veerus 060 kajastatav summa on summa, mis varasemalt kehtinud sätete kohaselt kvalifitseerub konsolideeritud reservidena. |
| 090 | 1.2.2   Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artiklid 84 ja 480
  Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 091 | 1.2.3   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artiklid 85 ja 480
  Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 092 | 1.2.4   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

  Kapitalinõuete määruse artiklid 87 ja 480
  Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata. |
| 100 | 1.3   Muud üleminekusätetest tulenevad korrigeerimised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 467–478 ja artikkel 481.
  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate korrigeerimiste kogumõju eri liiki omavahenditest tehtavatele mahaarvamistele, realiseerimata kasumile ja kahjumile ning täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara. |
| 110 | 1.3.1   Realiseerimata kasum ja kahjum

  Kapitalinõuete määruse artiklid 467 ja 468
  Sellel real kajastatakse üleminekusätete kogumõju õiglases väärtuses mõõdetud realiseerimata kasumile ja kahjumile. |
| 120 | 1.3.1.1   Realiseerimata kasum

  Kapitalinõuete määruse artikli 468 lõige 1 |
| 130 | 1.3.1.2   Realiseerimata kahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 467 lõige 1 |
| 133 | 1.3.1.3   Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis”

  Kapitalinõuete määruse artikkel 468 |
| 136 | 1.3.1.4   Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis”

  Kapitalinõuete määruse artikkel 467 |
| 138 | 1.3.1.5   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

  Kapitalinõuete määruse artikkel 468 |
| 140 | 1.3.2   Mahaarvamised

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõige 1 ning artiklid 469–478
  Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju mahaarvamistele. |
| 150 | 1.3.2.1.   Jooksva majandusaasta kahjum

  Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt a, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 3 ja artikkel 478
  Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile a.
  Kui ettevõtjad peavad maha arvama ainult olulise kahju:






  — | kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma oli oluline, arvatakse kogu jääk maha esimese taseme omavahenditest või |

Rida

010

1.   Korrigeerimised kokku

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate eri liiki kapitali korrigeerimiste kogumõju ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

020

1.1   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artiklid 483–491

Sellel real kajastatakse eri liiki omavahenditesse kuuluvate selliste instrumentide kogumõju, mille suhtes tulenevalt üleminekusätetest ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid.

030

1.1.1   Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi

Kapitalinõuete määruse artikkel 483

040

1.1.1.1   Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 2, 4 ja 6.

050

1.1.1.2   Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi

Kapitalinõuete määruse artikli 483 lõiked 1, 3, 5, 7 ja 8.

060

1.1.2   Instrumendid, mis ei ole riigiabi

Kajastatav summa saadakse tabeli CA5.2 veerust 060.

070

1.2   Vähemusosalused ja samaväärsed omavahendid

Kapitalinõuete määruse artiklid 479 ja 480

Sellel real kajastatakse üleminekusätete mõju vähemusosalustele, mida aktsepteeritakse esimese taseme põhiomavahenditena, kvalifitseeruvatele esimese taseme omavahenditesse kuuluvatele instrumentidele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahenditena, ja kvalifitseeruvatele omavahenditele, mida aktsepteeritakse konsolideeritud teise taseme omaahenditena.

080

1.2.1   Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena

Kapitalinõuete määruse artikkel 479

Selle rea veerus 060 kajastatav summa on summa, mis varasemalt kehtinud sätete kohaselt kvalifitseerub konsolideeritud reservidena.

090

1.2.2   Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Kapitalinõuete määruse artiklid 84 ja 480

Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

091

1.2.3   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Kapitalinõuete määruse artiklid 85 ja 480

Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

092

1.2.4   Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites

Kapitalinõuete määruse artiklid 87 ja 480

Selle rea veerus 060 kajastav summa on aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata.

100

1.3   Muud üleminekusätetest tulenevad korrigeerimised

Kapitalinõuete määruse artiklid 467–478 ja artikkel 481.

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevate korrigeerimiste kogumõju eri liiki omavahenditest tehtavatele mahaarvamistele, realiseerimata kasumile ja kahjumile ning täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele ning kõnealustest korrigeerimistest tulenevat riskiga kaalutud vara.

110

1.3.1   Realiseerimata kasum ja kahjum

Kapitalinõuete määruse artiklid 467 ja 468

Sellel real kajastatakse üleminekusätete kogumõju õiglases väärtuses mõõdetud realiseerimata kasumile ja kahjumile.

120

1.3.1.1   Realiseerimata kasum

Kapitalinõuete määruse artikli 468 lõige 1

130

1.3.1.2   Realiseerimata kahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 467 lõige 1

133

1.3.1.3   Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis”

Kapitalinõuete määruse artikkel 468

136

1.3.1.4   Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis”

Kapitalinõuete määruse artikkel 467

138

1.3.1.5   Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist

Kapitalinõuete määruse artikkel 468

140

1.3.2   Mahaarvamised

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõige 1 ning artiklid 469–478

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju mahaarvamistele.

150

1.3.2.1.   Jooksva majandusaasta kahjum

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt a, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 3 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile a.

Kui ettevõtjad peavad maha arvama ainult olulise kahju:

—

kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma oli oluline, arvatakse kogu jääk maha esimese taseme omavahenditest või

| — | kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma ei olnud oluline, ei arvata jääki maha. |
| --- | --- |

—

kui aruandeperioodi netovahekahjumi kogusumma ei olnud oluline, ei arvata jääki maha.

160

1.3.2.2.   Immateriaalne vara

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt b, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 4 ja artikkel 478

Mahaarvamisele kuuluva immateriaalse vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 37 sätteid.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa on esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile b.

170

1.3.2.3.   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt c, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 5 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva edasilükkunud tulumaksu vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 38 sätteid, mis käsitlevad edasilükkunud tulumaksu vara vähendamist edasilükkunud tulumaksu kohustuste võrra.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile c.

180

1.3.2.4.   Sisereitingute meetodil põhinev eraldiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt d, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 6 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva sisereitingute meetodil põhineva eraldiste puudujäägi võrreldes oodatava kahjuga kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 40 sätteid.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile d.

190

1.3.2.5.   Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara

Kapitalinõuete määruse artikli 33 lõike 1 punkt e, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 7 ning artiklid 473 ja 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluva kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 41 sätteid.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile e.

194

1.3.2.5.*   millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – positiivse märgiga kirje

Kapitalinõuete määruse artikkel 473

198

1.3.2.5.* *   millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – negatiivse märgiga kirje

Kapitalinõuete määruse artikkel 473

200

1.3.2.6.   Enda omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 8 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f.

210

1.3.2.6.1   Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt f, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 8 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluvate enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 42 sätteid.

Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist, jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile f.

211

1.3.2.6.1**   millest: otsesed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt b, artikli 472 lõike 8 punkt a).

212

1.3.2.6.1*   millest: kaudsed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punkt b, artikli 472 lõike 8 punkt b).

220

1.3.2.6.2   Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt a, artikkel 474, artikli 475 lõige 2 ja artikkel 478

Eespool märgitud mahaarvamisele kuuluvate osaluste kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 57 sätteid.

Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist (kapitalinõuete määruse artikli 475 lõige 2), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile a.

221

1.3.2.6.2**   millest: otsesed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 474 punkt b ja artikli 475 lõike 2 punkt a).

222

1.3.2.6.2*   millest: kaudsed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 474 punkt b ja artikli 475 lõike 2 punkt b).

230

1.3.2.6.3   Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt a, artikkel 476, artikli 477 lõige 2 ja artikkel 478

Mahaarvamisele kuuluvate osaluste kindlaksmääramisel võtavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse kapitalinõuete määruse artikli 67 sätteid.

Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt instrumendi laadist (kapitalinõuete määruse artikli 477 lõige 2), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused otsesteks ja kaudseteks osalusteks.

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile a.

231

millest: otsesed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: otseste osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 476 punkt b ja artikli 477 lõike 2 punkt a).

232

millest: kaudsed osalused

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kaudsete osaluste kogusumma, sealhulgas instrumendid, mida krediidiasutus või investeerimisühing võib olla olemasoleva või tingimusliku lepingulise kohustuse alusel kohustatud ostma (kapitalinõuete määruse artikli 476 punkt b ja artikli 477 lõike 2 punkt b).

240

1.3.2.7.   Vastastikune ristosalus

Võttes arvesse, et jäägi käsitlemine erineb sõltuvalt sellest, kas finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused on olulised või mitte (kapitalinõuete määruse artikli 472 lõige 9, artikli 475 lõige 3 ja artikli 477 lõige 3), jaotavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vastastikused ristosalused oluliste investeeringute ja mitteoluliste investeeringute lõikes.

250

1.3.2.7.1   Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 9 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile g.

260

1.3.2.7.1.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõike 9 punkt a ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile b.

270

1.3.2.7.1.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt g, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõike 9 punkt b ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 469 lõike 1 punktile b.

280

1.3.2.7.2   Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõige 3 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile b.

290

1.3.2.7.2.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõike 3 punkt a ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 475 lõikele 3.

300

1.3.2.7.2.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt b, artikkel 474, artikli 475 lõike 3 punkt b ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 475 lõikele 3.

310

1.3.2.7.3   Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõige 3 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile b.

320

1.3.2.7.3.1   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõike 3 punkt a ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 477 lõikele 3.

330

1.3.2.7.3.2   Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt b, artikkel 476, artikli 477 lõike 3 punkt b ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: jääk vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 477 lõikele 3.

340

1.3.2.8.   Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

350

1.3.2.8.1   Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt h, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 10 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile h.

360

1.3.2.8.2   Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt c, artikkel 474, artikli 475 lõige 4 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile c.

370

1.3.2.8.3   Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt c, artikkel 476, artikli 477 lõige 4 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile c.

380

1.3.2.9   Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 470 lõiked 2 ja 3

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: kapitalinõuete määruse artikli 470 lõige 1

390

1.3.2.10   Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

400

1.3.2.10.1   Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punkt i, artikli 469 lõige 1, artikli 472 lõige 11 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 36 lõike 1 punktile i.

410

1.3.2.10.2   Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 56 punkt d, artikkel 474, artikli 475 lõige 4 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 56 punktile d.

420

1.3.2.10.2   Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering

Kapitalinõuete määruse artikli 66 punkt d, artikkel 476, artikli 477 lõige 4 ja artikkel 478

Selle rea veerus 060 kajastatav summa: esmane mahaarvamine vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 66 punktile d.

425

1.3.2.11   Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

Kapitalinõuete määruse artikkel 471

430

1.3.3   Täiendavad filtrid ja mahaarvamised

Kapitalinõuete määruse artikkel 481

Sellel real kajastatakse üleminekusätetest tulenevat kogumõju täiendavatele filtritele ja mahaarvamistele.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 481 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kirje 1.3.3 all teavet seoses filtrite ja mahaarvamistega, mis on ette nähtud direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 57 ja 66 ning direktiivi 2006/49/EÜ artiklite 13 ja 16 siseriiklike ülevõtmismeetmetega ja mis ei ole ette nähtud II osaga.

1.6.3.   C 05.02 – Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis ei ole riigiabi (CA5.2)

| 25. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad instrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi (kapitalinõuete määruse artiklid 484–491). |
| --- | --- |

25.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe seoses üleminekusätetega, mis käsitlevad instrumente, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid ja mis ei ole riigiabi (kapitalinõuete määruse artiklid 484–491).

1.6.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 lõiked 3–5
  Igasse vastavasse ritta sobivad instrumendid koos seotud ülekursiga. |
| 020 | Piirmäära arvutamise alus

  Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–4 |
| 030 | Ettenähtud osa

  Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõige 5 |
| 040 | Piirmäär

  Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5 |
| 050 | (-) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

  Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5 |
| 060 | Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

  Kajastatav summa on võrdne vormi CA5.1 rea 060 vastavates veergudes kajastatud summadega. |

Veerg

010

Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga

Kapitalinõuete määruse artikli 484 lõiked 3–5

Igasse vastavasse ritta sobivad instrumendid koos seotud ülekursiga.

020

Piirmäära arvutamise alus

Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–4

030

Ettenähtud osa

Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõige 5

040

Piirmäär

Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5

050

(-) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära

Kapitalinõuete määruse artikli 486 lõiked 2–5

060

Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma

Kajastatav summa on võrdne vormi CA5.1 rea 060 vastavates veergudes kajastatud summadega.

| Rida |
| --- |
| 010 | 1.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 3
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 020 | 2.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 4 |
| 030 | 2.1   Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

  Kapitalinõuete määruse artikkel 489
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 040 | 2.2   Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 489 |
| 050 | 2.2.1   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 060 | 2.2.2   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 070 | 2.2.3   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 080 | 2.3   Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 1
  Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse. |
| 090 | 3.   Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut

  Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 5 |
| 100 | 3.1   Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

  Kapitalinõuete määruse artikkel 490 |
| 110 | 3.2   Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 490 |
| 120 | 3.2.1   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 3 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 130 | 3.2.2   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 5 ja artikli 491 punkt a
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 140 | 3.2.3   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

  Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 6 ja artikli 491 punkt c
  Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi. |
| 150 | 3.3   Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

  Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 2
  Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad teise taseme omavahenditesse. |

Rida

010

1.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt

Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 3

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

020

2.   Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut

Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 4

030

2.1   Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku

Kapitalinõuete määruse artikkel 489

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

040

2.2   Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artikkel 489

050

2.2.1   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 3 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

060

2.2.2   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 5 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

070

2.2.3   Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 489 lõige 6 ja artikli 491 punkt c

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

080

2.3   Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 1

Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse.

090

3.   Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut

Kapitalinõuete määruse artikli 484 punkt 5

100

3.1   Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku

Kapitalinõuete määruse artikkel 490

110

3.2   Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artikkel 490

120

3.2.1   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 3 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

130

3.2.2   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 5 ja artikli 491 punkt a

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

140

3.2.3   Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi

Kapitalinõuete määruse artikli 490 lõige 6 ja artikli 491 punkt c

Kajastatav summa hõlmab seotud ülekurssi.

150

3.3   Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid

Kapitalinõuete määruse artikli 487 punkt 2

Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid, võib käsitada instrumentidena, mis varasemalt kehtinud nõuete kohaselt kuuluvad teise taseme omavahenditesse.

2.   KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

2.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 26. | Vormid C 06.01 ja C 06.02 esitatakse juhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse konsolideeritud alusel. Käesolev vorm koosneb neljast osast, millega kogutakse erinevat teavet kõigi üksikute üksuste (sealhulgas aruandev krediidiasutus või investeerimisühing) kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla:






  a) | konsolideerimise alla kuuluvad üksused; |
| --- | --- | --- |

26.

Vormid C 06.01 ja C 06.02 esitatakse juhul, kui omavahendite nõuded arvutatakse konsolideeritud alusel. Käesolev vorm koosneb neljast osast, millega kogutakse erinevat teavet kõigi üksikute üksuste (sealhulgas aruandev krediidiasutus või investeerimisühing) kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla:

a)

konsolideerimise alla kuuluvad üksused;

| b) | üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta; |
| --- | --- |

b)

üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta;

| c) | teave üksikute üksuste osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes; |
| --- | --- |

c)

teave üksikute üksuste osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes;

| d) | teave kapitalipuhvrite kohta. |
| --- | --- |

d)

teave kapitalipuhvrite kohta.

| 27. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 7 kohast erandit, esitavad teabe ainult veergudes 010–060 ja 250–400. |
| --- | --- |

27.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 7 kohast erandit, esitavad teabe ainult veergudes 010–060 ja 250–400.

2.2.   ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME KOHTA

| 28. | Käesoleva vormi teise osa (üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta, veerud 070–210) eesmärk on koguda teavet krediidiasutuste ja muude reguleeritud finantseerimisasutuste kohta, kelle suhtes tegelikult kohaldatakse asjakohaseid maksevõimenõudeid individuaalselt. Selles esitatakse aruandega hõlmatud iga üksuse omavahendite nõuded iga riskikategooria puhul ja omavahendid maksevõime tagamiseks. |
| --- | --- |

28.

Käesoleva vormi teise osa (üksikasjalik teave konsolideerimisgrupi maksevõime kohta, veerud 070–210) eesmärk on koguda teavet krediidiasutuste ja muude reguleeritud finantseerimisasutuste kohta, kelle suhtes tegelikult kohaldatakse asjakohaseid maksevõimenõudeid individuaalselt. Selles esitatakse aruandega hõlmatud iga üksuse omavahendite nõuded iga riskikategooria puhul ja omavahendid maksevõime tagamiseks.

| 29. | Osaluste proportsionaalse konsolideerimise korral kajastavad omavahendite nõuetega ja omavahenditega seotud andmed vastavaid proportsionaalseid summasid. |
| --- | --- |

29.

Osaluste proportsionaalse konsolideerimise korral kajastavad omavahendite nõuetega ja omavahenditega seotud andmed vastavaid proportsionaalseid summasid.

2.3.   TEAVE ÜKSIKUTE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

| 30. | Käesoleva vormi kolmanda osa (teave kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvate kõigi üksuste (sealhulgas üksused, kelle suhtes individuaalselt ei kohaldata asjakohaseid maksevõimenõudeid) osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes, veerud 250–400) eesmärk on teha kindlaks, millised konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused tekitavad riski ja kaasavad omavahendeid turult, tuginedes olemasolevatele või kergesti ümbertöödeldavatele andmetele, ilma et oleks vaja arvutada omavahendite suhtarvu individuaalsel või allkonsolideeritud alusel. Üksuste tasemel on riski ja omavahendite andmed osa konsolideerimisgrupi andmetest, mitte maksevõime suhtarvu elemendid individuaalsel alusel, ning seega ei tuleks neid omavahel võrrelda. |
| --- | --- |

30.

Käesoleva vormi kolmanda osa (teave kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvate kõigi üksuste (sealhulgas üksused, kelle suhtes individuaalselt ei kohaldata asjakohaseid maksevõimenõudeid) osa kohta konsolideerimisgrupi maksevõimes, veerud 250–400) eesmärk on teha kindlaks, millised konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused tekitavad riski ja kaasavad omavahendeid turult, tuginedes olemasolevatele või kergesti ümbertöödeldavatele andmetele, ilma et oleks vaja arvutada omavahendite suhtarvu individuaalsel või allkonsolideeritud alusel. Üksuste tasemel on riski ja omavahendite andmed osa konsolideerimisgrupi andmetest, mitte maksevõime suhtarvu elemendid individuaalsel alusel, ning seega ei tuleks neid omavahel võrrelda.

| 31. | Kolmandas osas võetakse arvesse ka konsolideeritud omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalusi, kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid. |
| --- | --- |

31.

Kolmandas osas võetakse arvesse ka konsolideeritud omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalusi, kvalifitseeruvaid täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja kvalifitseeruvaid teise taseme omavahendeid.

| 32. | Kuna vormi kolmandas osas osutatakse „osadele”, erinevad selles kajastatavad andmed asjakohastel juhtudel andmetest, mida kajastatakse veergudes, mis osutavad üksikasjalikule teabele konsolideerimisgrupi maksevõime kohta. |
| --- | --- |

32.

Kuna vormi kolmandas osas osutatakse „osadele”, erinevad selles kajastatavad andmed asjakohastel juhtudel andmetest, mida kajastatakse veergudes, mis osutavad üksikasjalikule teabele konsolideerimisgrupi maksevõime kohta.

| 33. | Põhimõtteliselt jäetakse ühtsel viisil välja sama konsolideerimisgrupi sisesed ristpositsioonid, et hõlmata konsolideerimisgrupi konsolideeritud vormis CA kajastatavad summad, lisades summad, mis on kajastatud iga üksuse kohta „konsolideerimisgrupi maksevõime” vormis. Kui 1 % künnist ei ületata, ei ole otsest seost vormiga CA. |
| --- | --- |

33.

Põhimõtteliselt jäetakse ühtsel viisil välja sama konsolideerimisgrupi sisesed ristpositsioonid, et hõlmata konsolideerimisgrupi konsolideeritud vormis CA kajastatavad summad, lisades summad, mis on kajastatud iga üksuse kohta „konsolideerimisgrupi maksevõime” vormis. Kui 1 % künnist ei ületata, ei ole otsest seost vormiga CA.

| 34. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks kõige asjakohasema üksuste vahel jaotamise meetodi, et võtta arvesse võimalikku tururiski ja operatsiooniriski diversifitseerimise mõju. |
| --- | --- |

34.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud määravad kindlaks kõige asjakohasema üksuste vahel jaotamise meetodi, et võtta arvesse võimalikku tururiski ja operatsiooniriski diversifitseerimise mõju.

| 35. | On võimalik, et üks konsolideerimisgrupp kuulub teise konsolideerimisgruppi. See tähendab, et allkonsolideerimisgrupi üksusi kajastatakse eraldi üksuste lõikes kogu konsolideerimisgruppi käsitlevas vormis GS, isegi kui allkonsolideerimisgrupi enda suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid. Kui allkonsolideerimisgrupi suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid, esitatakse andmed eraldi üksuste lõikes samuti vormis GS, kuigi kõnealused andmed on esitatud kõrgema konsolideerimisgrupi vormis GS. |
| --- | --- |

35.

On võimalik, et üks konsolideerimisgrupp kuulub teise konsolideerimisgruppi. See tähendab, et allkonsolideerimisgrupi üksusi kajastatakse eraldi üksuste lõikes kogu konsolideerimisgruppi käsitlevas vormis GS, isegi kui allkonsolideerimisgrupi enda suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid. Kui allkonsolideerimisgrupi suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid, esitatakse andmed eraldi üksuste lõikes samuti vormis GS, kuigi kõnealused andmed on esitatud kõrgema konsolideerimisgrupi vormis GS.

| 36. | Krediidiasutus või investeerimisühing esitab andmed üksuse osa kohta, kui tema osa koguriskipositsioonis on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonist või kui tema osa koguomavahendites on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguomavahenditest. Kõnealust künnist ei kohaldata tütarettevõtjate või allkonsolideerimisgruppide suhtes, kelle omavahendeid (omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalused või täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid) võetakse arvesse konsolideerimisgrupi omavahendites. |
| --- | --- |

36.

Krediidiasutus või investeerimisühing esitab andmed üksuse osa kohta, kui tema osa koguriskipositsioonis on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonist või kui tema osa koguomavahendites on üle 1 % konsolideerimisgrupi koguomavahenditest. Kõnealust künnist ei kohaldata tütarettevõtjate või allkonsolideerimisgruppide suhtes, kelle omavahendeid (omavahenditena aktsepteeritud vähemusosalused või täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid) võetakse arvesse konsolideerimisgrupi omavahendites.

2.4.   C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – kokku (GS Total)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 250–400 | KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

  Vt vormis C 06.02 antud juhised. |
| 410–480 | KAPITALIPUHVRID

  Vt vormis C 06.02 antud juhised. |

Veerg

Juhised

250–400

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

Vt vormis C 06.02 antud juhised.

410–480

KAPITALIPUHVRID

Vt vormis C 06.02 antud juhised.

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 010 | KOKKU

  Kajastatakse kõigis vormi C 06.02 ridades esitatud väärtuste summat. |

Rida

Juhised

010

KOKKU

Kajastatakse kõigis vormi C 06.02 ridades esitatud väärtuste summat.

2.5.   C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 010–060 | KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

  Käesoleva vormi eesmärk on koguda teavet individuaalselt kõigi üksuste kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükile. |
| 010 | NIMI

  Konsolideerimise alla kuuluva üksuse nimi. |
| 020 | KOOD

  See kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.
  Konsolideerimise alla kuuluvale üksusele määratud kood.
  Koodi tegelik ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist. |
| 025 | LEI KOOD

  LEI kood ehk juriidilise isiku ülemaailmne tunnus on viitekood, mille on ette pannud finantsstabiilsuse nõukogu ja heaks kiitnud G20 ning mille eesmärk on tagada finantstehingute poolte kordumatu ülemaailmne identifitseerimine.
  Kuni ülemaailmse LEI-süsteemi täieliku toimimiseni määrab regulatiivse järelevalve komitee (Regulatory Oversight Committee – ROC, mille kohta üksikasjalik teave on kättesaadav veebisaidil www.leiroc.org) poolt kinnitatud kohalik tegevusüksus vastaspooltele ajutised pre-LEI koodid.
  Kui asjaomase vastaspoole puhul on juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI kood) olemas, kasutatakse seda kõnealuse vastaspoole identifitseerimiseks. |
| 030 | KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH/EI)

  „JAH” märgitakse juhul, kui üksuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete direktiivi kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega.
  Muul juhul märgitakse „EI”.
  Vähemusosalused:
  kapitalinõuete määruse artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 82 lõike 1 punkti a alapunkt ii
  Tütarettevõtjate emiteeritud vähemusosaluste ning täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul käsitatakse tütarettevõtjatena, kelle instrumendid on aktsepteeritavad, krediidiasutusi või investeerimisühinguid või ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kapitalinõuete määruse nõudeid. |
| 040 | ANDMETE ULATUS: individuaalselt täielikult konsolideeritud (SF) VÕI individuaalselt osaliselt konsolideeritud (SP)

  „SF” märgitakse täielikult konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.
  „SP” märgitakse osaliselt konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul. |
| 050 | RIIGIKOOD

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad kahetähelise riigikoodi vastavalt standardile ISO 3166-2. |
| 060 | OSALUSE MÄÄR (%)

  See protsendimäär osutab emaettevõtja tegelikule osalusele tütarettevõtjate kapitalis. Otsese tütarettevõtja täieliku konsolideerimise korral on tegelik osalus näiteks 70 %. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 16 tuleb tütarettevõtja tütarettevõtjas oleva osaluse kajastamiseks asjaomaste tütarettevõtjate osalused korrutada. |
| 070–240 | TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

  Selles üksikasjalikku teavet käsitlevas jaos (st veerud 070–240) kogutakse teavet ainult nende üksuste ja allkonsolideerimisgruppide kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla (kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükk) ja kelle suhtes seega tegelikult kohaldatakse kapitalinõuete määruse kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega (st kelle puhul on veerus 030 märgitud „JAH”).
  Teave esitatakse kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohta, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid, olenemata nende asukohast.
  Selles osas esitatakse teave vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele (seepärast ei ole käesoleva vormi puhul vaja teha topeltarvutusi individuaalsel alusel vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes). Kui riigisiseselt kohaldatavad maksevõime eeskirjad erinevad kapitalinõuete määruse kohastest eeskirjadest ning võrreldavat jaotust ei ole, esitatakse teave juhul, kui andmed on piisavalt üksikasjalikult kättesaadavad. Seepärast on see osa faktiline vorm, milles esitatakse kokkuvõtlikult konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste või investeerimisühingute tehtud arvutused, pidades silmas, et mõnede suhtes kõnealustest krediidiasutustest või investeerimisühingutest võidakse kohaldada erinevaid maksevõime eeskirju.

  Investeerimisühingute püsivate üldkulude kajastamine

  Investeerimisühingud võtavad kapitalinõuete määruse artiklite 95, 96, 97 ja 98 kohasel omavahendite suhtarvu arvutamisel arvesse püsivate üldkuludega seotud omavahendite nõudeid.
  Koguriskipositsiooni osa, mis on seotud püsivate üldkuludega, kajastatakse käesoleva vormi 2. osa veerus 100. |
| 070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Märgitakse veergude 080–110 summa. |
| 080 | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

  Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud vara, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 040 „RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL”, ja omavahendite nõuete, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 490 „KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL”, summale. |
| 090 | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

  Selles veerus kajastatav summa vastab omavahendite nõuetele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL”. |
| 100 | OPERATSIOONIRISK

  Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud varale, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 590 „KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL”.
  Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid, sealhulgas vormi CA2 rida 630 „PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON”. |
| 110 | MUUD RISKIPOSITSIOONID

  Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud. See on vormi CA2 ridade 640, 680 ja 690 summa. |
| 120–240 | ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI OMAVAHENDITE KOHTA MAKSEVÕIME TAGAMISEKS

  Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt üksuse või allkonsolideerimisgrupi asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele. |
| 120 | OMAVAHENDID

  Selles veerus kajastatav summa vastab omavahenditele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahenditega, mida peab kajastama vormi CA1 real 010 „OMAVAHENDID”. |
| 130 | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 82
  Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.
  Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi, ülekursi ja muude reservidega), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
  Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga. |
| 140 | SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

  Kapitalinõuete määruse artikli 87 lõike 1 punkt b |
| 150 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

  Kapitalinõuete määruse artikkel 25 |
| 160 | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 82
  Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.
  Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
  Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga. |
| 170 | SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

  Kapitalinõuete määruse artikli 85 lõike 1 punkt b |
| 180 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 50 |
| 190 | MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

  Kapitalinõuete määruse artikkel 81
  Selles veerus esitatakse andmed ainult täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 84 lõikes 3 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 84 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 84 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
  Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
  Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga. |
| 200 | SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

  Kapitalinõuete määruse artikli 84 lõike 1 punkt b |
| 210 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 61 |
| 220 | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83
  Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 85 lõikes 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 85 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 85 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
  Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
  Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga. |
| 230 | TEISE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 71 |
| 240 | MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83
  Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 87 artiklis 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 87 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 87 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.
  Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.
  Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju, st see peab olema aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga. |
| 250–400 | TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES |
| 250–290 | OSA RISKIS

  Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele. |
| 250 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Märgitakse veergude 260–290 summa. |
| 260 | KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

  Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul ja arveldus/ülekanderiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määrusele, välja arvatud mis tahes summa, mis on seotud muude selliste üksustega tehtud tehingutega, keda võetakse arvesse konsolideerimisgrupi konsolideeritud maksevõime suhtarvu arvutamisel. |
| 270 | POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

  Riskipositsioon tururiski puhul arvutatakse iga üksuse tasemel vastavalt kapitalinõuete määrusele. Üksused kajastavad oma osa konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonis positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul. Selles veerus kajastatav kogusumma vastab konsolideeritud aruande real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL” kajastatud summale. |
| 280 | OPERATSIOONIRISK

  Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaldamisel võetakse kajastatava operatsiooniriski riskipositsiooni puhul arvesse diversifitseerimise mõju.
  Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid. |
| 290 | MUUD RISKIPOSITSIOONID

  Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud. |
| 300–400 | OSA OMAVAHENDITES

  Selles vormi osas ei pea krediidiasutused ja investeerimisühingud täielikult arvutama koguomavahendite suhtarvu iga üksuse tasandil.
  Veergudes 300–350 kajastatakse andmeid nende konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa omavahendites vähemusosaluse kaudu, samas kui veergudes 360–400 kajastatakse andmeid kõigi muude konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa konsolideeritud omavahendites.
  Aruandava üksuse alla kuuluvatest muudest üksustest üksusele tulenevaid omavahendeid arvesse ei võeta. Selles veerus kajastatakse ainult netoosa konsolideerimisgrupi omavahendites, st peamiselt kolmandatelt isikutelt kaasatud omavahendeid ja akumuleeritud reserve.
  Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele. |
| 300–350 | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

  Kirje „KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA” all kajastatakse kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaldamisest tulenevat summat, välja arvatud konsolideerimisgrupi muudest üksustest tulenevad mis tahes omavahendid. |
| 300 | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

  Kapitalinõuete määruse artikkel 87 |
| 310 | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

  Kapitalinõuete määruse artikkel 85 |
| 320 | VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

  Kapitalinõuete määruse artikkel 84
  Kajastatav summa on tütarettevõtja vähemusosalus, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka. |
| 330 | KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

  Kapitalinõuete määruse artikkel 86
  Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad esimese taseme omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka. |
| 340 | KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

  Kapitalinõuete määruse artikkel 89
  Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka. |
| 350 | MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-)/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS |
| 360–400 | KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

  Kapitalinõuete määruse artikkel 18
  Kirje „KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID” all kajastatav summa tuleneb bilansist, välja arvatud konsolideerimisgrupi muust üksusest tulenevad mis tahes omavahendid. |
| 360 | KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID |
| 370 | MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID |
| 380 | MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID |
| 390 | MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

  Kajastatakse iga üksuse osa konsolideeritud tulemuses (kasum või kahjum (-)). See hõlmab vähemusosalusele omistatavaid tulemusi. |
| 400 | MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

  Siin kajastatakse aruandva üksuse firmaväärtust või negatiivset firmaväärtust seoses tütarettevõtjaga. |
| 410–480 | KAPITALIPUHVRID

  Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS järgitakse vormi CA4 üldist struktuuri, kasutades samu aruandluspõhimõtteid. Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS kajastatakse asjakohaseid summasid pärast kapitalipuhvri nõuete arvutamist, st sõltuvalt sellest, kas nõuded arvutatakse konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasandil. |
| 410 | KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2 |
| 420 | KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129
  Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris. |
| 430 | KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 7, artikkel 130 ja artiklid 135–140
  Selles lahtris kajastatakse vastutsüklilise puhvri konkreetset summat. |
| 440 | LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

  Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv
  Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile. |
| 450 | SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

  Kapitalinõuete direktiivi artiklid 133 ja 134
  Selles lahtris kajastatakse süsteemse riski puhvri summat. |
| 460 | SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

  Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4
  Selles lahtris kajastatakse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat. |
| 470 | GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

  Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131
  Selles lahtris kajastatakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat. |
| 480 | MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

  Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131
  Selles lahtris kajastatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat. |

Veerg

Juhised

010–060

KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED

Käesoleva vormi eesmärk on koguda teavet individuaalselt kõigi üksuste kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükile.

010

NIMI

Konsolideerimise alla kuuluva üksuse nimi.

020

KOOD

See kood on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu.

Konsolideerimise alla kuuluvale üksusele määratud kood.

Koodi tegelik ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist.

025

LEI KOOD

LEI kood ehk juriidilise isiku ülemaailmne tunnus on viitekood, mille on ette pannud finantsstabiilsuse nõukogu ja heaks kiitnud G20 ning mille eesmärk on tagada finantstehingute poolte kordumatu ülemaailmne identifitseerimine.

Kuni ülemaailmse LEI-süsteemi täieliku toimimiseni määrab regulatiivse järelevalve komitee (Regulatory Oversight Committee – ROC, mille kohta üksikasjalik teave on kättesaadav veebisaidil www.leiroc.org) poolt kinnitatud kohalik tegevusüksus vastaspooltele ajutised pre-LEI koodid.

Kui asjaomase vastaspoole puhul on juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI kood) olemas, kasutatakse seda kõnealuse vastaspoole identifitseerimiseks.

030

KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH/EI)

„JAH” märgitakse juhul, kui üksuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete direktiivi kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega.

Muul juhul märgitakse „EI”.

Vähemusosalused:

kapitalinõuete määruse artikli 81 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 82 lõike 1 punkti a alapunkt ii

Tütarettevõtjate emiteeritud vähemusosaluste ning täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul käsitatakse tütarettevõtjatena, kelle instrumendid on aktsepteeritavad, krediidiasutusi või investeerimisühinguid või ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kapitalinõuete määruse nõudeid.

040

ANDMETE ULATUS: individuaalselt täielikult konsolideeritud (SF) VÕI individuaalselt osaliselt konsolideeritud (SP)

„SF” märgitakse täielikult konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.

„SP” märgitakse osaliselt konsolideeritud üksikute tütarettevõtjate puhul.

050

RIIGIKOOD

Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad kahetähelise riigikoodi vastavalt standardile ISO 3166-2.

060

OSALUSE MÄÄR (%)

See protsendimäär osutab emaettevõtja tegelikule osalusele tütarettevõtjate kapitalis. Otsese tütarettevõtja täieliku konsolideerimise korral on tegelik osalus näiteks 70 %. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 16 tuleb tütarettevõtja tütarettevõtjas oleva osaluse kajastamiseks asjaomaste tütarettevõtjate osalused korrutada.

070–240

TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID

Selles üksikasjalikku teavet käsitlevas jaos (st veerud 070–240) kogutakse teavet ainult nende üksuste ja allkonsolideerimisgruppide kohta, kes kuuluvad konsolideerimise alla (kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. peatükk) ja kelle suhtes seega tegelikult kohaldatakse kapitalinõuete määruse kohaseid omavahendite nõudeid või sätteid, mis on vähemalt samaväärsed Baseli sätetega (st kelle puhul on veerus 030 märgitud „JAH”).

Teave esitatakse kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohta, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid, olenemata nende asukohast.

Selles osas esitatakse teave vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele (seepärast ei ole käesoleva vormi puhul vaja teha topeltarvutusi individuaalsel alusel vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes). Kui riigisiseselt kohaldatavad maksevõime eeskirjad erinevad kapitalinõuete määruse kohastest eeskirjadest ning võrreldavat jaotust ei ole, esitatakse teave juhul, kui andmed on piisavalt üksikasjalikult kättesaadavad. Seepärast on see osa faktiline vorm, milles esitatakse kokkuvõtlikult konsolideerimisgruppi kuuluvate üksikute krediidiasutuste või investeerimisühingute tehtud arvutused, pidades silmas, et mõnede suhtes kõnealustest krediidiasutustest või investeerimisühingutest võidakse kohaldada erinevaid maksevõime eeskirju.

Investeerimisühingute püsivate üldkulude kajastamine

Investeerimisühingud võtavad kapitalinõuete määruse artiklite 95, 96, 97 ja 98 kohasel omavahendite suhtarvu arvutamisel arvesse püsivate üldkuludega seotud omavahendite nõudeid.

Koguriskipositsiooni osa, mis on seotud püsivate üldkuludega, kajastatakse käesoleva vormi 2. osa veerus 100.

070

KOGURISKIPOSITSIOON

Märgitakse veergude 080–110 summa.

080

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud vara, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 040 „RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL”, ja omavahendite nõuete, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 490 „KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL”, summale.

090

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

Selles veerus kajastatav summa vastab omavahendite nõuetele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahendite nõuetega, mida peab kajastama vormi CA2 real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL”.

100

OPERATSIOONIRISK

Selles veerus kajastatav summa vastab riskiga kaalutud varale, mis on võrdne või samaväärne riskiga kaalutud varaga, mida peab kajastama vormi CA2 real 590 „KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL”.

Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid, sealhulgas vormi CA2 rida 630 „PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON”.

110

MUUD RISKIPOSITSIOONID

Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud. See on vormi CA2 ridade 640, 680 ja 690 summa.

120–240

ÜKSIKASJALIK TEAVE KONSOLIDEERIMISGRUPI OMAVAHENDITE KOHTA MAKSEVÕIME TAGAMISEKS

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt üksuse või allkonsolideerimisgrupi asukohariigis kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

120

OMAVAHENDID

Selles veerus kajastatav summa vastab omavahenditele, mis on võrdsed või samaväärsed omavahenditega, mida peab kajastama vormi CA1 real 010 „OMAVAHENDID”.

130

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 82

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi, ülekursi ja muude reservidega), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

140

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

Kapitalinõuete määruse artikli 87 lõike 1 punkt b

150

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU

Kapitalinõuete määruse artikkel 25

160

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 82

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud.

Eespool määratletud tütarettevõtjate puhul käsitatakse olulise osalusena instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

170

SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS

Kapitalinõuete määruse artikli 85 lõike 1 punkt b

180

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 50

190

MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED

Kapitalinõuete määruse artikkel 81

Selles veerus esitatakse andmed ainult täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 84 lõikes 3 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 84 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 84 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

200

SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID

Kapitalinõuete määruse artikli 84 lõike 1 punkt b

210

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 61

220

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 85 lõikes 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 85 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt artikli 85 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju. See on aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

230

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 71

240

MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artiklid 82 ja 83

Selles veerus esitatakse andmed ainult individuaalselt kajastatavate täielikult konsolideeritud tütarettevõtjate puhul, kes on krediidiasutused või investeerimisühingud, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 87 artiklis 2 osutatud tütarettevõtjad. Iga tütarettevõtjat käsitletakse kõigi kapitalinõuete määruse artikli 87 kohaste arvutuste tegemisel allkonsolideeritud alusel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 87 lõikele 2, kui see on asjakohane, ja vastasel korral individuaalsel alusel.

Kapitalinõuete määruse kohaldamisel ja käesoleva vormi raames käsitatakse eespool määratletud tütarettevõtjate puhul vähemusosalusena teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente (koos seotud jaotamata kasumi ja ülekursiga), mida omavad muud isikud kui kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise alla kuuluvad ettevõtjad.

Kajastatavas summas võetakse arvesse mis tahes üleminekusätete mõju, st see peab olema aktsepteeritud summa aruandekuupäeva seisuga.

250–400

TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES

250–290

OSA RISKIS

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

250

KOGURISKIPOSITSIOON

Märgitakse veergude 260–290 summa.

260

KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK

Kajastatav summa on riskiga kaalutud vara krediidiriski puhul ja arveldus/ülekanderiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määrusele, välja arvatud mis tahes summa, mis on seotud muude selliste üksustega tehtud tehingutega, keda võetakse arvesse konsolideerimisgrupi konsolideeritud maksevõime suhtarvu arvutamisel.

270

POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK

Riskipositsioon tururiski puhul arvutatakse iga üksuse tasemel vastavalt kapitalinõuete määrusele. Üksused kajastavad oma osa konsolideerimisgrupi koguriskipositsioonis positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul. Selles veerus kajastatav kogusumma vastab konsolideeritud aruande real 520 „KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL” kajastatud summale.

280

OPERATSIOONIRISK

Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaldamisel võetakse kajastatava operatsiooniriski riskipositsiooni puhul arvesse diversifitseerimise mõju.

Selles veerus võetakse arvesse püsivaid üldkulusid.

290

MUUD RISKIPOSITSIOONID

Selles veerus kajastatav summa vastab riskipositsioonidele, mida ei ole eespool eraldi loetletud.

300–400

OSA OMAVAHENDITES

Selles vormi osas ei pea krediidiasutused ja investeerimisühingud täielikult arvutama koguomavahendite suhtarvu iga üksuse tasandil.

Veergudes 300–350 kajastatakse andmeid nende konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa omavahendites vähemusosaluse kaudu, samas kui veergudes 360–400 kajastatakse andmeid kõigi muude konsolideeritud üksuste puhul, kellel on osa konsolideeritud omavahendites.

Aruandava üksuse alla kuuluvatest muudest üksustest üksusele tulenevaid omavahendeid arvesse ei võeta. Selles veerus kajastatakse ainult netoosa konsolideerimisgrupi omavahendites, st peamiselt kolmandatelt isikutelt kaasatud omavahendeid ja akumuleeritud reserve.

Järgmistes veergudes esitatakse teave vastavalt aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavatele maksevõime eeskirjadele.

300–350

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

Kirje „KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA” all kajastatakse kapitalinõuete määruse II osa II jaotise kohaldamisest tulenevat summat, välja arvatud konsolideerimisgrupi muudest üksustest tulenevad mis tahes omavahendid.

300

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 87

310

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 85

320

VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 84

Kajastatav summa on tütarettevõtja vähemusosalus, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

330

KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 86

Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad esimese taseme omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka.

340

KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA

Kapitalinõuete määruse artikkel 89

Kajastatav summa on tütarettevõtja kvalifitseeruvad omavahendid, mis on vastavalt kapitalinõuete määrusele arvatud konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka.

350

MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-)/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

360–400

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

Kapitalinõuete määruse artikkel 18

Kirje „KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID” all kajastatav summa tuleneb bilansist, välja arvatud konsolideerimisgrupi muust üksusest tulenevad mis tahes omavahendid.

360

KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID

370

MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

380

MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

390

MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES

Kajastatakse iga üksuse osa konsolideeritud tulemuses (kasum või kahjum (-)). See hõlmab vähemusosalusele omistatavaid tulemusi.

400

MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS

Siin kajastatakse aruandva üksuse firmaväärtust või negatiivset firmaväärtust seoses tütarettevõtjaga.

410–480

KAPITALIPUHVRID

Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS järgitakse vormi CA4 üldist struktuuri, kasutades samu aruandluspõhimõtteid. Kapitalipuhvrite kajastamisel vormis GS kajastatakse asjakohaseid summasid pärast kapitalipuhvri nõuete arvutamist, st sõltuvalt sellest, kas nõuded arvutatakse konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasandil.

410

KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 2

420

KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 1 ja artikkel 129

Vastavalt artikli 129 lõikele 1 on kapitali säilitamise puhver esimese taseme põhiomavahendite täiendav summa. Tulenevalt asjaolust, et kapitali säilitamise puhvri määr 2,5 % on stabiilne, kajastatakse seda summat selles lahtris.

430

KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 7, artikkel 130 ja artiklid 135–140

Selles lahtris kajastatakse vastutsüklilise puhvri konkreetset summat.

440

LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER

Kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt iv

Selles lahtris kajastatakse liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhvri summat, mida võib vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 nõuda lisaks kapitali säilitamise puhvrile.

450

SÜSTEEMSE RISKI PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artiklid 133 ja 134

Selles lahtris kajastatakse süsteemse riski puhvri summat.

460

SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punkt 4

Selles lahtris kajastatakse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

470

GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131

Selles lahtris kajastatakse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

480

MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER

Kapitalinõuete direktiivi artikkel 131

Selles lahtris kajastatakse muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri summat.

3.   KREDIIDIRISKI VORMID

3.1.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 37. | Krediidiriski käsitlemisel standardmeetodi ja sisereitingute meetodi kohaselt kasutatakse erinevaid vorme. Kui ületatakse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud asjakohaseid künniseid, esitatakse lisaks eraldi vormid krediidiriskiga positsioonide geograafilise jaotuse kohta. |
| --- | --- |

37.

Krediidiriski käsitlemisel standardmeetodi ja sisereitingute meetodi kohaselt kasutatakse erinevaid vorme. Kui ületatakse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud asjakohaseid künniseid, esitatakse lisaks eraldi vormid krediidiriskiga positsioonide geograafilise jaotuse kohta.

3.1.1.   Selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju

| 38. | Kapitalinõuete määruse artiklis 235 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega. |
| --- | --- |

38.

Kapitalinõuete määruse artiklis 235 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega.

| 39. | Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral – sama nõudeõiguse järgu puhul. |
| --- | --- |

39.

Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud sellise riskipositsiooni arvutamise korda, mis on täielikult kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral – sama nõudeõiguse järgu puhul.

| 40. | Kapitalinõuete määruse artiklitega 196, 197 ja 200 reguleeritakse otsest krediidiriski kaitset. |
| --- | --- |

40.

Kapitalinõuete määruse artiklitega 196, 197 ja 200 reguleeritakse otsest krediidiriski kaitset.

| 41. | Võlgnike (vahetud vastaspooled) ja krediidiriski kaitse andjate vastu olevaid selliseid nõudeid, mis on määratud samasse riskipositsiooni klassi, kajastatakse nii sissevooluna samasse riskipositsiooni klassi kui ka väljavooluna sellest. |
| --- | --- |

41.

Võlgnike (vahetud vastaspooled) ja krediidiriski kaitse andjate vastu olevaid selliseid nõudeid, mis on määratud samasse riskipositsiooni klassi, kajastatakse nii sissevooluna samasse riskipositsiooni klassi kui ka väljavooluna sellest.

| 42. | Riskipositsiooni liik ei muutu kaudsest krediidiriski kaitse tõttu. |
| --- | --- |

42.

Riskipositsiooni liik ei muutu kaudsest krediidiriski kaitse tõttu.

| 43. | Kui riskipositsioon on kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega, kajastatakse tagatud osa väljavooluna nt võlgniku riskipositsiooni klassis ja sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassis. Samas riskipositsiooni liik riskipositsiooni klassi muutuse tõttu ei muutu. |
| --- | --- |

43.

Kui riskipositsioon on kaitstud kaudse krediidiriski kaitsega, kajastatakse tagatud osa väljavooluna nt võlgniku riskipositsiooni klassis ja sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassis. Samas riskipositsiooni liik riskipositsiooni klassi muutuse tõttu ei muutu.

| 44. | COREPi aruandlusraamistiku kohane asendusmõju kajastab riskiga kaalumise käsitlust, mida tegelikult kohaldatakse riskipositsiooni tagatud osa suhtes. Seega on riskipositsiooni tagatud osa vastavalt standardmeetodile riskiga kaalutud ja seda kajastatakse vormis CR SA. |
| --- | --- |

44.

COREPi aruandlusraamistiku kohane asendusmõju kajastab riskiga kaalumise käsitlust, mida tegelikult kohaldatakse riskipositsiooni tagatud osa suhtes. Seega on riskipositsiooni tagatud osa vastavalt standardmeetodile riskiga kaalutud ja seda kajastatakse vormis CR SA.

3.1.2.   Vastaspoole krediidiriski kajastamine

| 45. | Vastaspoole krediidiriski positsioonidest tulenevaid riskipositsioone kajastatakse vormis CR SA või CR IRB, olenemata sellest, kas need on kauplemisportfelli välised või kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid. |
| --- | --- |

45.

Vastaspoole krediidiriski positsioonidest tulenevaid riskipositsioone kajastatakse vormis CR SA või CR IRB, olenemata sellest, kas need on kauplemisportfelli välised või kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid.

3.2.   C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SA)

3.2.1.   Üldised märkused

| 46. | Vormis CR SA esitatakse asjakohane teave, mis käsitleb krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt. Eelkõige esitatakse üksikasjalik teave järgmise kohta:






  a) | riskipositsiooni väärtuste jaotus erinevate riskipositsiooni liikide, riskikaalude ja riskpositsiooni klasside lõikes; |
| --- | --- | --- |

46.

Vormis CR SA esitatakse asjakohane teave, mis käsitleb krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt. Eelkõige esitatakse üksikasjalik teave järgmise kohta:

a)

riskipositsiooni väärtuste jaotus erinevate riskipositsiooni liikide, riskikaalude ja riskpositsiooni klasside lõikes;

| b) | krediidiriski maandamiseks kasutatavate krediidiriski maandamise tehnikate summa ja liik. |
| --- | --- |

b)

krediidiriski maandamiseks kasutatavate krediidiriski maandamise tehnikate summa ja liik.

3.2.2.   Vormi CR SA ulatus

| 47. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 112 määratakse standardmeetodi kohaselt arvutatav iga riskipositsioon ühte 16st riskipositsiooni klassist, et arvutada omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

47.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 112 määratakse standardmeetodi kohaselt arvutatav iga riskipositsioon ühte 16st riskipositsiooni klassist, et arvutada omavahendite nõuded.

| 48. | Vormis CR SA esitatakse teave riskipositsiooni klasside kohta kokku ja iga riskipositsiooni kohta eraldi, nagu on kindlaks määratud standardmeetodi puhul. Koondandmed ja teave iga riskipositsiooni klassi kohta kajastatakse eri mõõtmes. |
| --- | --- |

48.

Vormis CR SA esitatakse teave riskipositsiooni klasside kohta kokku ja iga riskipositsiooni kohta eraldi, nagu on kindlaks määratud standardmeetodi puhul. Koondandmed ja teave iga riskipositsiooni klassi kohta kajastatakse eri mõõtmes.

| 49. | Vormis CR SA ei kajastata järgmisi positsioone:






  a) | riskipositsioonid, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile m määratud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed”, mida kajastatakse vormides CR SEC; |
| --- | --- | --- |

49.

Vormis CR SA ei kajastata järgmisi positsioone:

a)

riskipositsioonid, mis on vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile m määratud riskipositsiooni klassi „väärtpaberistamise positsioonide kirjed”, mida kajastatakse vormides CR SEC;

| b) | omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid. |
| --- | --- |

b)

omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid.

| 50. | Vorm CR SA hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:






  a) | kauplemisportfelliväline krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile (standardmeetod), sealhulgas kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk); |
| --- | --- | --- |

50.

Vorm CR SA hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:

a)

kauplemisportfelliväline krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile (standardmeetod), sealhulgas kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

| b) | kauplemisportfelli vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk); |
| --- | --- |

b)

kauplemisportfelli vastaspoole krediidirisk vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile (vastaspoole krediidirisk);

| c) | reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenev arveldusrisk kogu äritegevuse puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 379. |
| --- | --- |

c)

reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenev arveldusrisk kogu äritegevuse puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 379.

| 51. | Käesolevas vormis kajastatakse kõiki riskipositsioone, mille puhul arvutatakse omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile koostoimes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatükiga. Kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1 kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesolevas vormis kajastama ka oma kauplemisportfelli kuuluvaid positsioone, kui nad kohaldavad kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükki kõnealuste positsioonide omavahendite nõuete arvutamiseks (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. ja 6. peatükk ning V jaotis). Seepärast ei esitata selles vormis mitte ainult üksikasjalikku teavet riskipositsiooni liigi kohta (nt bilansilised/bilansivälised kirjed), vaid ka teavet riskikaalude jaotuse kohta vastavas riskipositsiooni klassis. |
| --- | --- |

51.

Käesolevas vormis kajastatakse kõiki riskipositsioone, mille puhul arvutatakse omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükile koostoimes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. ja 6. peatükiga. Kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1 kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad käesolevas vormis kajastama ka oma kauplemisportfelli kuuluvaid positsioone, kui nad kohaldavad kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatükki kõnealuste positsioonide omavahendite nõuete arvutamiseks (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. ja 6. peatükk ning V jaotis). Seepärast ei esitata selles vormis mitte ainult üksikasjalikku teavet riskipositsiooni liigi kohta (nt bilansilised/bilansivälised kirjed), vaid ka teavet riskikaalude jaotuse kohta vastavas riskipositsiooni klassis.

| 52. | Lisaks hõlmab vorm CR SA memokirjeid (read 290–320), et koguda täiendavat teavet kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide kohta ja makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta. |
| --- | --- |

52.

Lisaks hõlmab vorm CR SA memokirjeid (read 290–320), et koguda täiendavat teavet kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonide kohta ja makseviivituses olevate riskipositsioonide kohta.

| 53. | Kõnealuseid memokirjeid kajastatakse ainult järgmiste riskipositsiooni klasside puhul:






  a) | nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a); |
| --- | --- | --- |

53.

Kõnealuseid memokirjeid kajastatakse ainult järgmiste riskipositsiooni klasside puhul:

a)

nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a);

| b) | nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b); |
| --- | --- |

b)

nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b);

| c) | nõuded avaliku sektori asutuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c); |
| --- | --- |

c)

nõuded avaliku sektori asutuste vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c);

| d) | nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f); |
| --- | --- |

d)

nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f);

| e) | nõuded äriühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g); |
| --- | --- |

e)

nõuded äriühingute vastu (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g);

| f) | jaenõuded (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h). |
| --- | --- |

f)

jaenõuded (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h).

| 54. | Memokirjete kajastamine ei mõjuta vormis CR SA kajastatavat riskiga kaalutud vara arvutamist ei kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide a–c ja f–h ega ka kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide i ja j kohaste riskipositsiooni klasside puhul. |
| --- | --- |

54.

Memokirjete kajastamine ei mõjuta vormis CR SA kajastatavat riskiga kaalutud vara arvutamist ei kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide a–c ja f–h ega ka kapitalinõuete määruse artikli 112 punktide i ja j kohaste riskipositsiooni klasside puhul.

| 55. | Memokirjed annavad täiendavat teavet riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid” ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid” võlgnike struktuuri kohta. Nendes ridades kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks juhul, kui neid riskipositsioone ei oleks määratud riskipositsiooni klassidesse „makseviivituses olevad riskipositsioonid” või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid”, kajastatud vormis CR SA riskipositsiooni klassides „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu”, „nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu”, „nõuded avaliku sektori asutuste vastu”, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu”, „nõuded äriühingute vastu” ja „jaenõuded”. Kajastatud andmed on samad, mida kasutatakse riskiga kaalutud vara arvutamiseks riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid” või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid”. |
| --- | --- |

55.

Memokirjed annavad täiendavat teavet riskipositsiooni klasside „makseviivituses olevad riskipositsioonid” ja „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid” võlgnike struktuuri kohta. Nendes ridades kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks juhul, kui neid riskipositsioone ei oleks määratud riskipositsiooni klassidesse „makseviivituses olevad riskipositsioonid” või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid”, kajastatud vormis CR SA riskipositsiooni klassides „nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu”, „nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu”, „nõuded avaliku sektori asutuste vastu”, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu”, „nõuded äriühingute vastu” ja „jaenõuded”. Kajastatud andmed on samad, mida kasutatakse riskiga kaalutud vara arvutamiseks riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid” või „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid”.

| 56. | Nt kui riskipositsioon arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 127 ja selle väärtust korrigeeritakse vähem kui 20 %, kajastatakse seda teavet vormi CR SA real 320 kogusummana ja riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid”. Kui kõnealune riskipositsioon oli enne makseviivituse teket nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu, kajastatakse seda teavet ka real 320 riskipositsiooni klassis „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu”. |
| --- | --- |

56.

Nt kui riskipositsioon arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 127 ja selle väärtust korrigeeritakse vähem kui 20 %, kajastatakse seda teavet vormi CR SA real 320 kogusummana ja riskipositsiooni klassis „makseviivituses olevad riskipositsioonid”. Kui kõnealune riskipositsioon oli enne makseviivituse teket nõue krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu, kajastatakse seda teavet ka real 320 riskipositsiooni klassis „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu”.

3.2.3.   Riskipositsioonide määramine riskipositsiooni klassidesse standardmeetodi kohaselt

| 57. | Selleks et tagada riskipositsioonide järjepidev liigitamine erinevatesse riskipositsiooni klassidesse, mis on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artiklis 112, kohaldatakse järgmist järkjärgulist lähenemisviisi.






  a) | Esimese sammuna liigitatakse esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist vastavasse kapitalinõuete määruse artikli 112 kohasesse (esmasesse) riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. |
| --- | --- | --- |

57.

Selleks et tagada riskipositsioonide järjepidev liigitamine erinevatesse riskipositsiooni klassidesse, mis on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse artiklis 112, kohaldatakse järgmist järkjärgulist lähenemisviisi.

a)

Esimese sammuna liigitatakse esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist vastavasse kapitalinõuete määruse artikli 112 kohasesse (esmasesse) riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes.

| b) | Teise sammuna võidakse riskipositsioonid ümber jaotada muudesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju (nt garantiid, krediidituletisinstrumendid, finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod), sissevoolu ja väljavoolu kaudu. |
| --- | --- |

b)

Teise sammuna võidakse riskipositsioonid ümber jaotada muudesse riskipositsiooni klassidesse tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju (nt garantiid, krediidituletisinstrumendid, finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod), sissevoolu ja väljavoolu kaudu.

| 58. | Esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlustegurite kohaldamist erinevatesse riskipositsiooni klassidesse (esimene samm) kohaldatakse järgmisi kriteeriume, ilma et see piiraks hilisemat ümberjaotamist tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, ega käsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. |
| --- | --- |

58.

Esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlustegurite kohaldamist erinevatesse riskipositsiooni klassidesse (esimene samm) kohaldatakse järgmisi kriteeriume, ilma et see piiraks hilisemat ümberjaotamist tulenevalt selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju, ega käsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes.

| 59. | Esimese sammuna esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist ei võeta arvesse riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamise tehnikaid (neid võetakse otseselt arvesse teises etapis), välja arvatud juhul, kui krediidiriski kaitse mõju on riskipositsiooni klassi määratluse loomulik osa, nagu see on kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis i sätestatud riskipositsiooni klassi (kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid) puhul. |
| --- | --- |

59.

Esimese sammuna esmase riskipositsiooni liigitamisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist ei võeta arvesse riskipositsiooniga seotud krediidiriski maandamise tehnikaid (neid võetakse otseselt arvesse teises etapis), välja arvatud juhul, kui krediidiriski kaitse mõju on riskipositsiooni klassi määratluse loomulik osa, nagu see on kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis i sätestatud riskipositsiooni klassi (kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid) puhul.

| 60. | Kapitalinõuete määruse artiklis 112 ei ole sätestatud kriteeriume riskipositsiooni klasside osadeks lahutamiseks. See võib tähendada, et konkreetse riskipositsiooni võib liigitada eri riskipositsiooni klassidesse, kui liigitamiseks ei ole ette nähtud prioriseerimist tagavaid hindamiskriteeriume. Kõige ilmekam näide on valikuvõimalus riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n) ja riskipositsiooni klassi „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f) või „nõuded äriühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g) vahel. Antud juhul on selge, et kapitalinõuete määrusega on ette nähtud kaudne prioriseerimine, kuna esimesena tuleb hinnata, kas teatavat riskipositsiooni saab määrata riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu”, ning alles seejärel teha sama riskipositsiooni klasside „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” ja „nõuded äriühingute vastu” puhul. Vastasel korral on selge, et kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi ei määrataks kunagi ühtegi riskipositsiooni. Esitatud näide on üks kõige ilmekamaid, kuid mitte ainus. Tuleb märkida, et standardmeetodi kohaldamisel riskipositsiooni klasside kindlaksmääramiseks kasutatavad kriteeriumid on erinevad (liigitamine krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes, riskipositsiooni tähtaeg, tähtpäeva ületamine jne), mistõttu on põhjendatud eraldamata klasside kohaldamine. |
| --- | --- |

60.

Kapitalinõuete määruse artiklis 112 ei ole sätestatud kriteeriume riskipositsiooni klasside osadeks lahutamiseks. See võib tähendada, et konkreetse riskipositsiooni võib liigitada eri riskipositsiooni klassidesse, kui liigitamiseks ei ole ette nähtud prioriseerimist tagavaid hindamiskriteeriume. Kõige ilmekam näide on valikuvõimalus riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n) ja riskipositsiooni klassi „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f) või „nõuded äriühingute vastu” (kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g) vahel. Antud juhul on selge, et kapitalinõuete määrusega on ette nähtud kaudne prioriseerimine, kuna esimesena tuleb hinnata, kas teatavat riskipositsiooni saab määrata riskipositsiooni klassi „nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu”, ning alles seejärel teha sama riskipositsiooni klasside „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” ja „nõuded äriühingute vastu” puhul. Vastasel korral on selge, et kapitalinõuete määruse artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi ei määrataks kunagi ühtegi riskipositsiooni. Esitatud näide on üks kõige ilmekamaid, kuid mitte ainus. Tuleb märkida, et standardmeetodi kohaldamisel riskipositsiooni klasside kindlaksmääramiseks kasutatavad kriteeriumid on erinevad (liigitamine krediidiasutuste või investeerimisühingute lõikes, riskipositsiooni tähtaeg, tähtpäeva ületamine jne), mistõttu on põhjendatud eraldamata klasside kohaldamine.

| 61. | Ühtse ja võrreldava aruandluse tagamiseks tuleb kindlaks määrata prioriseerimist tagavad hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse esmase riskipositsiooni määramisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. Allpool otsustamisskeemi raames esitatud prioriseerimiskriteeriumid põhinevad selliste tingimuste hindamisel, mis on sõnaselgelt sätestatud kapitalinõuete määruses riskipositsiooni määramiseks teatavasse riskipositsiooni klassi, ning aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või järelevalveasutuse mis tahes otsusel teatavate riskipositsiooni klasside kohaldatavuse kohta. Seega oleksid aruandluse eesmärgil kohaldatava riskipositsiooni määramise protsessi tulemused kooskõlas kapitalinõuete määruse sätetega. See ei takista krediidiasutustel ja investeerimisühingutel muude sisemiste määramisprotseduuride kohaldamist, mis võivad samuti olla kooskõlas kõigi asjaomaste kapitalinõuete määruse sätetega ja nende tõlgendustega, mille on välja andnud asjakohased foorumid. |
| --- | --- |

61.

Ühtse ja võrreldava aruandluse tagamiseks tuleb kindlaks määrata prioriseerimist tagavad hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse esmase riskipositsiooni määramisel enne ümberhindlusteguri kohaldamist riskipositsiooni klassi, ilma et see piiraks erikäsitlust (riskikaalud), mida kohaldatakse riskipositsiooni klassi määratud iga konkreetse riskipositsiooni suhtes. Allpool otsustamisskeemi raames esitatud prioriseerimiskriteeriumid põhinevad selliste tingimuste hindamisel, mis on sõnaselgelt sätestatud kapitalinõuete määruses riskipositsiooni määramiseks teatavasse riskipositsiooni klassi, ning aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või järelevalveasutuse mis tahes otsusel teatavate riskipositsiooni klasside kohaldatavuse kohta. Seega oleksid aruandluse eesmärgil kohaldatava riskipositsiooni määramise protsessi tulemused kooskõlas kapitalinõuete määruse sätetega. See ei takista krediidiasutustel ja investeerimisühingutel muude sisemiste määramisprotseduuride kohaldamist, mis võivad samuti olla kooskõlas kõigi asjaomaste kapitalinõuete määruse sätetega ja nende tõlgendustega, mille on välja andnud asjakohased foorumid.

| 62. | Riskipositsiooni klassi käsitatakse otsustamisskeemi hindamisjärjestuses teiste klasside suhtes prioriteetsena (st esimesena tuleb hinnata, kas riskipositsiooni saaks määrata sellesse riskipositsiooni klassi, ilma et see mõjutaks hindamise tulemust), kui vastasel korral ei määrataks sellesse riskipositsiooni klassi ühtegi riskipositsiooni. See oleks nii, kui prioriseerimiskriteeriumide puudumisel oleks üks riskipositsiooni klass teiste klasside alajaotis. Seega kasutatakse järgnevalt esitatud otsustamisskeemis kujutatud kriteeriume astmelise protsessi raames. |
| --- | --- |

62.

Riskipositsiooni klassi käsitatakse otsustamisskeemi hindamisjärjestuses teiste klasside suhtes prioriteetsena (st esimesena tuleb hinnata, kas riskipositsiooni saaks määrata sellesse riskipositsiooni klassi, ilma et see mõjutaks hindamise tulemust), kui vastasel korral ei määrataks sellesse riskipositsiooni klassi ühtegi riskipositsiooni. See oleks nii, kui prioriseerimiskriteeriumide puudumisel oleks üks riskipositsiooni klass teiste klasside alajaotis. Seega kasutatakse järgnevalt esitatud otsustamisskeemis kujutatud kriteeriume astmelise protsessi raames.

| 63. | Eelnevat arvesse võttes toimub allpool esitatud otsustamisskeemis hindamine järgmises järjestuses:






  1. | väärtpaberistamise positsioonid; |
| --- | --- | --- |

63.

Eelnevat arvesse võttes toimub allpool esitatud otsustamisskeemis hindamine järgmises järjestuses:

1.

väärtpaberistamise positsioonid;

| 2. | eriti suure riskiga seotud kirjed; |
| --- | --- |

2.

eriti suure riskiga seotud kirjed;

| 3. | omakapitali investeeringud; |
| --- | --- |

3.

omakapitali investeeringud;

| 4. | makseviivituses olevad riskipositsioonid; |
| --- | --- |

4.

makseviivituses olevad riskipositsioonid;

| 5. | ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid/pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (eraldatud riskipositsiooni klassid); |
| --- | --- |

5.

ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid/pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (eraldatud riskipositsiooni klassid);

| 6. | kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid; |
| --- | --- |

6.

kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid;

| 7. | muud kirjed; |
| --- | --- |

7.

muud kirjed;

| 8. | nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu; |
| --- | --- |

8.

nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu;

| 9. | kõik muud riskipositsiooni klassid (eraldatud riskipositsiooni klassid), mis hõlmavad nõudeid keskvalitsuste või keskpankade vastu; nõudeid piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu; nõudeid avaliku sektori asutuste vastu; nõudeid mitmepoolsete arengupankade vastu; nõudeid rahvusvaheliste organisatsioonide vastu; nõudeid krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu; nõudeid äriühingute vastu ja jaenõudeid. |
| --- | --- |

9.

kõik muud riskipositsiooni klassid (eraldatud riskipositsiooni klassid), mis hõlmavad nõudeid keskvalitsuste või keskpankade vastu; nõudeid piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu; nõudeid avaliku sektori asutuste vastu; nõudeid mitmepoolsete arengupankade vastu; nõudeid rahvusvaheliste organisatsioonide vastu; nõudeid krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu; nõudeid äriühingute vastu ja jaenõudeid.

| 64. | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevate riskipositsioonide puhul ja kapitalinõuete määruse artikli 132 lõigete 3–5 kohase aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamisel võetakse arvesse üksikuid aluspositsioone ja liigitatakse need vastavasse riskikaalu ritta vastavalt nende käsitlemisele, kuid kõik üksikud riskipositsioonid liigitatakse riskipositsiooni klassi „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid”. |
| --- | --- |

64.

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevate riskipositsioonide puhul ja kapitalinõuete määruse artikli 132 lõigete 3–5 kohase aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamisel võetakse arvesse üksikuid aluspositsioone ja liigitatakse need vastavasse riskikaalu ritta vastavalt nende käsitlemisele, kuid kõik üksikud riskipositsioonid liigitatakse riskipositsiooni klassi „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid”.

| 65. | Kapitalinõuete määruse artikli 134 lõike 6 kohased n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid, mis on saanud reitingu, liigitatakse otse väärtpaberistamise positsioonide alla. Kui need ei ole saanud reitingut, kajastatakse neid riskipositsiooni klassis „muud kirjed”. Sel juhul kajastatakse lepingu nimiväärtust esmase riskipositsioonina enne ümberhindlustegurite kohaldamist real „muud riskikaalud” (kasutatav riskikaal on kapitalinõuete määruse artikli 134 lõikes 6 osutatud summa). |
| --- | --- |

65.

Kapitalinõuete määruse artikli 134 lõike 6 kohased n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid, mis on saanud reitingu, liigitatakse otse väärtpaberistamise positsioonide alla. Kui need ei ole saanud reitingut, kajastatakse neid riskipositsiooni klassis „muud kirjed”. Sel juhul kajastatakse lepingu nimiväärtust esmase riskipositsioonina enne ümberhindlustegurite kohaldamist real „muud riskikaalud” (kasutatav riskikaal on kapitalinõuete määruse artikli 134 lõikes 6 osutatud summa).

| 66. | Teise sammuna seoses selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisega, millel on asendusmõju, jaotatakse riskipositsioonid ümber krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.
  OTSUSTAMISSKEEM SELLE KOHTA, KUIDAS MÄÄRATA ESMASED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST VASTAVALT KAPITALINÕUETE MÄÄRUSELE STANDARDMEETODI KOHASTESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE







  Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis m osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Väärtpaberistamise positsioonid |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis k osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Eriti suure riskiga seotud kirjed (vt ka artikkel 128) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis p osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Omakapitali investeeringud (vt ka artikkel 133) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis j osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Makseviivituses olevad riskipositsioonid |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktides l ja o osutatud riskipositsiooni klassidesse? | JAH | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid.
  Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (vt ka artikkel 129).
  Need kaks riskipositsiooni klassi on omavahel eraldatud (vt eespool esitatud märkusi aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohta). Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist. |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis i osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid (vt ka artikkel 124) |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis q osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Muud kirjed |
| EI | | |
| Kas selle saab määrata artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi? | JAH | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu |
| EI | | |
| Allpool esitatud riskipositsiooni klassid on omavahel eraldatud. Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.
  Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu
  Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu
  Nõuded avaliku sektori asutuste vastu
  Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu
  Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu
  Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
  Nõuded äriühingute vastu
  Jaenõuded |

66.

Teise sammuna seoses selliste krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisega, millel on asendusmõju, jaotatakse riskipositsioonid ümber krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.

OTSUSTAMISSKEEM SELLE KOHTA, KUIDAS MÄÄRATA ESMASED RISKIPOSITSIOONID ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST VASTAVALT KAPITALINÕUETE MÄÄRUSELE STANDARDMEETODI KOHASTESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis m osutatud riskipositsiooni klassi?

Image

Väärtpaberistamise positsioonid

Image

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis k osutatud riskipositsiooni klassi?

Image

Eriti suure riskiga seotud kirjed (vt ka artikkel 128)

Image

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis p osutatud riskipositsiooni klassi?

Image

Omakapitali investeeringud (vt ka artikkel 133)

Image

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis j osutatud riskipositsiooni klassi?

Image

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Image

Kas selle saab määrata artikli 112 punktides l ja o osutatud riskipositsiooni klassidesse?

Image

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid.

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid (vt ka artikkel 129).

Need kaks riskipositsiooni klassi on omavahel eraldatud (vt eespool esitatud märkusi aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohta). Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.

Image

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis i osutatud riskipositsiooni klassi?

Image

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid (vt ka artikkel 124)

Image

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis q osutatud riskipositsiooni klassi?

Image

Muud kirjed

Image

Kas selle saab määrata artikli 112 punktis n osutatud riskipositsiooni klassi?

Image

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

Image

Allpool esitatud riskipositsiooni klassid on omavahel eraldatud. Seepärast on võimalik määrata riskipositsioon konkreetselt ühte neist.

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Nõuded äriühingute vastu

Jaenõuded

3.2.4.   Selgitused kapitalinõuete määruse artiklis 112 osutatud teatavate riskipositsiooni klasside ulatuse kohta

3.2.4.1.   Riskipositsiooni klass „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu”

| 67. | Grupisiseseid riskipositsioone kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 järgmiselt. |
| --- | --- |

67.

Grupisiseseid riskipositsioone kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 järgmiselt.

| 68. | Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõikes 7 sätestatud nõudeid täitvaid riskipositsioone kajastatakse vastavates riskipositsiooni klassides, kus neid oleks kajastatud juhul, kui need ei oleks grupisisesed riskipositsioonid. |
| --- | --- |

68.

Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõikes 7 sätestatud nõudeid täitvaid riskipositsioone kajastatakse vastavates riskipositsiooni klassides, kus neid oleks kajastatud juhul, kui need ei oleks grupisisesed riskipositsioonid.

| 69. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 „võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud pädevate asutuste eelneval nõusolekul otsustada loobuda käesoleva artikli lõike 1 kohaste nõudmiste kohaldamisest nõuete suhtes, mis neil on vastaspoole vastu, kes on asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja, tütarettevõtja, emaettevõtja tütarettevõtja või asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 kohases seoses olev ettevõtja”. See tähendab, et grupisisesed vastaspooled ei ole tingimata krediidiasutused või investeerimisühingud, vaid ka ettevõtjad, kes määratakse muusse riskipositsiooni klassi, nt krediidiasutuse või investeerimisühingu abiettevõtjad või ettevõtjad direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses. Seepärast kajastatakse grupisisesed riskipositsioonid vastavas riskipositsiooni klassis. |
| --- | --- |

69.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 113 lõigetele 6 ja 7 „võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud pädevate asutuste eelneval nõusolekul otsustada loobuda käesoleva artikli lõike 1 kohaste nõudmiste kohaldamisest nõuete suhtes, mis neil on vastaspoole vastu, kes on asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja, tütarettevõtja, emaettevõtja tütarettevõtja või asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühinguga direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 kohases seoses olev ettevõtja”. See tähendab, et grupisisesed vastaspooled ei ole tingimata krediidiasutused või investeerimisühingud, vaid ka ettevõtjad, kes määratakse muusse riskipositsiooni klassi, nt krediidiasutuse või investeerimisühingu abiettevõtjad või ettevõtjad direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõike 1 tähenduses. Seepärast kajastatakse grupisisesed riskipositsioonid vastavas riskipositsiooni klassis.

3.2.4.2.   Riskipositsiooni klass „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid”

| 70. | Standardmeetodi kohased riskipositsioonid määratakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid” järgmiselt. |
| --- | --- |

70.

Standardmeetodi kohased riskipositsioonid määratakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid” järgmiselt.

| 71. | Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mille puhul on täidetud kapitalinõuete määruse artikli 129 lõigete 1 ja 2 nõuded, liigitatakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid”. Kõnealuste nõuete täitmist tuleb igal juhul kontrollida. Sellest hoolimata määratakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mis on emiteeritud enne 31. detsembrit 2007, samuti riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid” tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikest 6. |
| --- | --- |

71.

Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mille puhul on täidetud kapitalinõuete määruse artikli 129 lõigete 1 ja 2 nõuded, liigitatakse riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid”. Kõnealuste nõuete täitmist tuleb igal juhul kontrollida. Sellest hoolimata määratakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõikes 4 määratletud võlakirjad, mis on emiteeritud enne 31. detsembrit 2007, samuti riskipositsiooni klassi „pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid” tulenevalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikest 6.

3.2.4.3.   Riskipositsiooni klass „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid”

| 72. | Kui kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 132 lõikega 5 ette nähtud võimalust, kajastatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone nagu bilansikirjeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 111 lõike 1 esimesele lausele. |
| --- | --- |

72.

Kui kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 132 lõikega 5 ette nähtud võimalust, kajastatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone nagu bilansikirjeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 111 lõike 1 esimesele lausele.

3.2.5.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Riskipositsiooni väärtus, ilma väärtuse korrigeerimisi ja eraldisi, ümberhindlustegureid ja krediidiriski maandamise tehnikate mõju arvesse võtmata, võttes arvesse järgmisi kapitalinõuete määruse artikli 111 lõikest 2 tulenevaid elemente.
  Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid või kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti f, vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükis sätestatud meetoditele.
  Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 134 lõiget 7.
  Kapitalinõuete määruse artikli 219 kohase bilansilise tasaarvestuse korral kajastatakse riskipositsiooni väärtust vastavalt saadud rahalisele tagatisele.
  Tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid kapitaliturupõhiseid tehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, võetakse veerus 010 arvesse kapitalinõuete määruse artikli 220 lõike 4 kohastest tasaarvestuse raamlepingutest tuleneva otsese krediidiriski kaitse mõju. Seepärast kajastatakse tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, kapitalinõuete määruse artiklite 220 ja 221 kohaselt arvutatud E*-d vormi CR SA veerus 010. |
| 030 | (-) Esmase riskipositsiooniga seotud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 24 ja 110
  Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. |
| 040 | Riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

  Veergude 010 ja 030 summa. |
| 050–100 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tulenev riskipositsiooni asendamine”.
  Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.
  Siin kajastatakse järgmiseid kirjeid:






  — | tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile; |

Veerg

010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Riskipositsiooni väärtus, ilma väärtuse korrigeerimisi ja eraldisi, ümberhindlustegureid ja krediidiriski maandamise tehnikate mõju arvesse võtmata, võttes arvesse järgmisi kapitalinõuete määruse artikli 111 lõikest 2 tulenevaid elemente.

Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid või kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti f, vastab esmane riskipositsioon vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtusele, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükis sätestatud meetoditele.

Liisingu riskipositsiooni väärtuse suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 134 lõiget 7.

Kapitalinõuete määruse artikli 219 kohase bilansilise tasaarvestuse korral kajastatakse riskipositsiooni väärtust vastavalt saadud rahalisele tagatisele.

Tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid kapitaliturupõhiseid tehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, võetakse veerus 010 arvesse kapitalinõuete määruse artikli 220 lõike 4 kohastest tasaarvestuse raamlepingutest tuleneva otsese krediidiriski kaitse mõju. Seepärast kajastatakse tasaarvestuse raamlepingute puhul, mis hõlmavad repotehinguid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, kapitalinõuete määruse artiklite 220 ja 221 kohaselt arvutatud E*-d vormi CR SA veerus 010.

030

(-) Esmase riskipositsiooniga seotud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

Kapitalinõuete määruse artiklid 24 ja 110

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele.

040

Riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised

Veergude 010 ja 030 summa.

050–100

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest tulenev riskipositsiooni asendamine”.

Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

Siin kajastatakse järgmiseid kirjeid:

—

tagatis, mis on arvesse võetud vastavalt finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodile;

| — | aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse. |
| --- | --- |

—

aktsepteeritav kaudne krediidiriski kaitse.

Vt ka punktis 4.1.1 esitatud juhiseid.

050–060

Kaudne krediidiriski kaitse: korrigeeritud väärtused (Ga)

Kapitalinõuete määruse artikkel 235

Kapitalinõuete määruse artikli 239 lõikes 3 on määratletud kaudse krediidiriski kaitse korrigeeritud väärtus Ga.

050

Garantiid

| — | Kapitalinõuete määruse artikkel 203 |
| --- | --- |

—

Kapitalinõuete määruse artikkel 203

| — | Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 määratletud kaudne krediidiriski kaitse, mis ei ole krediidituletisinstrumentide vormis. |
| --- | --- |

—

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 määratletud kaudne krediidiriski kaitse, mis ei ole krediidituletisinstrumentide vormis.

060

Krediidituletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 204

070–080

Otsene krediidiriski kaitse

Nendes veergudes osutatakse otsesele krediidiriski kaitsele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 58 ning artiklitele 196, 197 ja 200. Summades ei võeta arvesse tasaarvestuse raamlepinguid (juba võetud arvesse esmases riskipositsioonis enne ümberhindlustegurite kohaldamist).

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 218 ja 219, käsitatakse rahalise tagatisena.

070

Finantstagatis: lihtmeetod

Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõiked 1–2

080

Muu otsene krediidiriski kaitse

Kapitalinõuete määruse artikkel 232

090–100

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3, artikli 235 lõiked 1–2 ja artikkel 236

Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi.

Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

110

NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Riskipositsiooni summa, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised, võttes arvesse väljavoolu ja sissevoolu seoses krediidiriski maandamise tehnikatega, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

120–140

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI. OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE, FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD

Kapitalinõuete määruse artiklid 223, 224, 225, 226, 227 ja 228. See hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ja bilansilise tasaarvestuse positsioone, mis tulenevad aktsepteeritud bilansilistest tasaarvestuslepingutest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 218 ja 219, käsitatakse rahalise tagatisena.

Tagatuse mõju, mis tuleneb finantstagatise mõju arvutamise üldmeetodist, mida kohaldatakse riskipositsiooni suhtes, mis on tagatud aktsepteeritud rahalise tagatisega, arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 223, 224, 225, 226, 227 ja 228.

120

Riskipositsiooni volatiilsusega korrigeerimine

Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõiked 2–3

Kajastatava summa puhul kajastatakse volatiilsusega korrigeerimise mõju riskipositsioonile (EVA-E) = E*He.

130

(-) Finantstagatise korrigeeritud väärtus (Cvam)

Kapitalinõuete määruse artikli 239 lõige 2

Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see rahalist tagatist ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli riskipositsioonina vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktidele c–f.

Kajastatav summa vastab järgmisele: Cvam = C*(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*). Tähised C, Hc, Hfx, t, T ja t* on määratletud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. ja 5. jaos.

140

(-) millest: volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimine

Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõige 1 ja artikli 239 lõige 2

Kajastatav summa on volatiilsusega ja lõpptähtajaga korrigeerimiste ühismõju (Cvam-C) = C*[(1-Hc-Hfx)*(t-t*)/(T-t*)-1], kus volatiilsusega korrigeerimiste mõju on (Cva-C) = C*[(1-Hc-Hfx)-1] ja lõpptähtajaga korrigeerimiste mõju on (Cvam-Cva) = C*(1-Hc-Hfx)*[(t-t*)/(T-t*)-1].

150

Riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtus (E*)

Kapitalinõuete määruse artikli 220 lõige 4, artikli 223 lõiked 2–5 ja artikli 228 lõige 1

160–190

Bilansiväliste kirjete riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuse jaotus ümberhindlustegurite lõikes

Kapitalinõuete määruse artikli 111 lõige 1 ja artikli 4 lõike 1 punkt 56. Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ja artikli 228 lõige 1.

200

Riskipositsiooni väärtus

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. jagu

Selline riskipositsiooni väärtus, pärast korrigeerimiste, kõigi krediidiriski maandavate tegurite ja ümberhindlustegurite arvessevõtmist, millele määratakse riskikaal vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 113 ja III osa II jaotise 2 peatüki 2. jaole.

210

millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

Tuletisinstrumentide, repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki sätteid, arvutatakse selles kirjes kajastatav vastaspoole krediidiriski riskipositsiooni väärtus vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 2., 3., 4. ja 5. jaos sätestatud meetoditele.

215

Riskiga kaalutud vara enne VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist

Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5, võtmata arvesse VKE toetuskoefitsienti vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 501.

220

Riskiga kaalutud vara pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist

Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5, võttes arvesse VKE toetuskoefitsienti vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 500.

230

millest: krediidikvaliteeti hindava määratud asutuse antud krediidikvaliteedi hinnanguga

240

millest: keskvalitsusest tuletatud krediidikvaliteedi hinnanguga

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 010 | Koguriskipositsioon |
| 020 | millest: VKEd

  Sellel real kajastatakse kõiki nõudeid VKEde vastu. |
| 030 | millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

  Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele. |
| 040 | millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

  Kapitalinõuete määruse artikkel 125
  Kajastatud ainult riskipositsiooni klassis „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid”. |
| 050 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

  Kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid. |
| 060 | millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

  Kapitalinõuete määruse artikli 148 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid. |
| 070–130 | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälised positsioonid jaotatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli kuuluvad vastaspoole krediidiriski positsioonid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile f ja artikli 299 lõikele 2 määratakse vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1, jaotavad samuti oma kauplemisportfelli positsioonid vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. |
| 070 | Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
  Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 090, 110 ja 130 ning seega ei kajastata neid sellel real.
  Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.
  Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030. |
| 080 | Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

  Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.
  Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 040 ja 060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
  Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena. |
| 090–130 | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud |
| 090 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine” punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud; ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud. |
| 100 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

  Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.
  Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91. |
| 110 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

  Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid.
  Pika arveldustähtajaga tehingud on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2.
  Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 130, ei kajastata sellel real. |
| 120 | millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

  Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.
  Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91. |
| 130 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

  Sellel real kajastatakse lepingujärgsetest toodetevaheliste tasaarvestuse kokkulepetest tulenevaid riskipositsioone (mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 11) mida ei saa määrata kirjete „tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud” või „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud” alla. |
| 140–280 | RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 140 | 0 % |
| 150 | 2 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 306 lõige 1 |
| 160 | 4 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 305 lõige 3 |
| 170 | 10 % |
| 180 | 20 % |
| 190 | 35 % |
| 200 | 50 % |
| 210 | 70 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 232 lõike 3 punkt c |
| 220 | 75 % |
| 230 | 100 % |
| 240 | 150 % |
| 250 | 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2 |
| 260 | 370 %

  Kapitalinõuete määruse artikkel 471 |
| 270 | 1 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2 |
| 280 | Muud riskikaalud

  Seda rida ei kasutata riskipositsiooni klasside „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu”, „nõuded äriühingute vastu”, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” ja „jaenõuded” puhul.
  Kasutatakse selliste riskipositsioonide kajastamiseks, mille suhtes ei kohaldata vormis loetletud riskikaalusid.
  Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5
  Standardmeetodi kohaselt käsitletavaid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente (kapitalinõuete määruse artikli 134 lõige 6) kajastatakse sellel real riskipositsiooni klassis „muud kirjed”.
  Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 124 lõige 2 ja artikli 152 lõike 2 punkt b |
| 290–320 | Memokirjed

  Vt ka selgitusi memokirjete eesmärgi kohta vormi CR SA üldjaos. |
| 290 | Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i
  See on ainult memokirje. Sõltumata ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 126, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud ärikinnisvaraga. |
| 300 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j
  Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses. |
| 310 | Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i
  See on ainult memokirje. Sõltumata elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 125, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud kinnisvaraga. |
| 320 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j
  Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses. |

Rida

Juhised

010

Koguriskipositsioon

020

millest: VKEd

Sellel real kajastatakse kõiki nõudeid VKEde vastu.

030

millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele.

040

millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara

Kapitalinõuete määruse artikkel 125

Kajastatud ainult riskipositsiooni klassis „kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid”.

050

millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit

Kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid.

060

millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga

Kapitalinõuete määruse artikli 148 lõike 1 kohaselt käsitletavad riskipositsioonid.

070–130

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälised positsioonid jaotatakse vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfelli kuuluvad vastaspoole krediidiriski positsioonid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile f ja artikli 299 lõikele 2 määratakse vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad kapitalinõuete määruse artikli 94 lõiget 1, jaotavad samuti oma kauplemisportfelli positsioonid vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele bilansilisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks, bilansivälisteks krediidiriskiga riskipositsioonideks ja vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonideks.

070

Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.

Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 090, 110 ja 130 ning seega ei kajastata neid sellel real.

Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.

Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030.

080

Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid

Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.

Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridades 040 ja 060 ning seega ei kajastata neid sellel real.

Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 90, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena.

090–130

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

090

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine” punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud; ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.

100

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.

Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91.

110

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid.

Pika arveldustähtajaga tehingud on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2.

Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 130, ei kajastata sellel real.

120

millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu

Kapitalinõuete määruse artikkel 306 nõuetele vastavate kesksete vastaspoolte puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 88 koostoimes artikli 301 lõikega 2.

Kauplemisriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91.

130

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

Sellel real kajastatakse lepingujärgsetest toodetevaheliste tasaarvestuse kokkulepetest tulenevaid riskipositsioone (mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 11) mida ei saa määrata kirjete „tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud” või „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud” alla.

140–280

RISKIPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

140

0 %

150

2 %

Kapitalinõuete määruse artikli 306 lõige 1

160

4 %

Kapitalinõuete määruse artikli 305 lõige 3

170

10 %

180

20 %

190

35 %

200

50 %

210

70 %

Kapitalinõuete määruse artikli 232 lõike 3 punkt c

220

75 %

230

100 %

240

150 %

250

250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2

260

370 %

Kapitalinõuete määruse artikkel 471

270

1 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 133 lõige 2

280

Muud riskikaalud

Seda rida ei kasutata riskipositsiooni klasside „nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu”, „nõuded äriühingute vastu”, „nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu” ja „jaenõuded” puhul.

Kasutatakse selliste riskipositsioonide kajastamiseks, mille suhtes ei kohaldata vormis loetletud riskikaalusid.

Kapitalinõuete määruse artikli 113 lõiked 1–5

Standardmeetodi kohaselt käsitletavaid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente (kapitalinõuete määruse artikli 134 lõige 6) kajastatakse sellel real riskipositsiooni klassis „muud kirjed”.

Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 124 lõige 2 ja artikli 152 lõike 2 punkt b

290–320

Memokirjed

Vt ka selgitusi memokirjete eesmärgi kohta vormi CR SA üldjaos.

290

Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i

See on ainult memokirje. Sõltumata ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 126, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud ärikinnisvaraga.

300

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 %

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j

Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

310

Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i

See on ainult memokirje. Sõltumata elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsiooni arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 124 ja 125, riskipositsioonid jaotatakse ja neid kajastatakse sellel real vastavalt kriteeriumile, kas riskipositsioonid on tagatud kinnisvaraga.

320

Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j

Riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kuuluvad riskipositsioonid, mis arvatakse sellesse riskipositsiooni klassi, kui need ei oleks makseviivituses.

3.3.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR IRB)

3.3.1.   Vormi CR IRB ulatus

| 73. | Vorm CR IRB hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:






  i. | kauplemisportfelliväline krediidirisk, sealhulgas:






  — | kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk; |
| --- | --- | --- | --- |

73.

Vorm CR IRB hõlmab järgmisi omavahendite nõudeid:

i.

kauplemisportfelliväline krediidirisk, sealhulgas:

—

kauplemisportfelliväline vastaspoole krediidirisk;

| — | ostetud nõuete lahjendusrisk; |
| --- | --- |

—

ostetud nõuete lahjendusrisk;

| ii. | kauplemisportfelli kuuluv vastaspoole krediidirisk; |
| --- | --- |

ii.

kauplemisportfelli kuuluv vastaspoole krediidirisk;

| iii. | kogu äritegevusest tulenevad reguleerimata väärtpaberiülekanded. |
| --- | --- |

iii.

kogu äritegevusest tulenevad reguleerimata väärtpaberiülekanded.

| 74. | Selles vormis kajastatakse riskipositsioone, mille puhul arvutatakse riskiga kaalutud vara vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki artiklitele 151–157 (sisereitingute meetod). |
| --- | --- |

74.

Selles vormis kajastatakse riskipositsioone, mille puhul arvutatakse riskiga kaalutud vara vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki artiklitele 151–157 (sisereitingute meetod).

| 75. | Vormis CR IRB ei kajastata järgmisi andmeid:






  i. | omakapitali investeeringud, mida kajastatakse vormis CR EQU IRB; |
| --- | --- | --- |

75.

Vormis CR IRB ei kajastata järgmisi andmeid:

i.

omakapitali investeeringud, mida kajastatakse vormis CR EQU IRB;

| ii. | väärtpaberistamise positsioonid, mida kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB ja/või CR SEC Details; |
| --- | --- |

ii.

väärtpaberistamise positsioonid, mida kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB ja/või CR SEC Details;

| iii. | „muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile g. Kõnealuse riskipositsiooni klassi puhul määratakse alati riskikaal 100 %, välja arvatud raha, raha ekvivalendid ja liisitud vara lõppväärtuse riskipositsioonid, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156. Riskiga kaalutud vara kajastatakse selle riskipositsiooni klassi puhul otse vormis CA; |
| --- | --- |

iii.

„muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile g. Kõnealuse riskipositsiooni klassi puhul määratakse alati riskikaal 100 %, välja arvatud raha, raha ekvivalendid ja liisitud vara lõppväärtuse riskipositsioonid, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 156. Riskiga kaalutud vara kajastatakse selle riskipositsiooni klassi puhul otse vormis CA;

| iv. | Krediidiväärtuse korrigeerimise risk, mida kajastatakse vormis CVA Risk. |
| --- | --- |

iv.

Krediidiväärtuse korrigeerimise risk, mida kajastatakse vormis CVA Risk.

Vormis CR IRB ei ole ette nähtud sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavate riskipositsioonide geograafilist jaotust vastaspoole asukoha lõikes. Seda jaotust kajastatakse vormis CR GB.

| 76. | Selleks et täpsustada, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid, esitatakse iga kajastatava riskipositsiooni klassi kohta järgmine teave:

  „EI”– kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod);

  „JAH”– kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod);
  Igal juhul tuleb jaenõuete portfellide puhul märkida „JAH”.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiga kaalutud vara arvutamiseks ühe osa puhul oma sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest makseviivitusest tingitud kahjumäärade sisehinnanguid ning teise osa puhul järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, esitatakse sisereitingute põhimeetodi kohaste positsioonide kohta üks vorm CR IRB Total ja täiustatud sisereitingute meetodi kohaste positsioonide kohta veel teinegi vorm CR IRB Total. |
| --- | --- |

76.

Selleks et täpsustada, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid, esitatakse iga kajastatava riskipositsiooni klassi kohta järgmine teave:

„EI”– kui kasutatakse järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite hinnanguid (sisereitingute põhimeetod);

„JAH”– kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid (täiustatud sisereitingute meetod);

Igal juhul tuleb jaenõuete portfellide puhul märkida „JAH”.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiga kaalutud vara arvutamiseks ühe osa puhul oma sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest makseviivitusest tingitud kahjumäärade sisehinnanguid ning teise osa puhul järelevalvelisi makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid, esitatakse sisereitingute põhimeetodi kohaste positsioonide kohta üks vorm CR IRB Total ja täiustatud sisereitingute meetodi kohaste positsioonide kohta veel teinegi vorm CR IRB Total.

3.3.2.   Vormi CR IRB jaotus

| 77. | Vorm CR IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR IRB 1 esitatakse üldine ülevaade sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest ning koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest, samuti kogureisipositsiooni jaotus riskipositsiooni liikide lõikes. Vormis CR IRB 2 esitatakse võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse määratud riskipositsioonide jaotus. Vormid CR IRB 1 ja CR IRB 2 esitatakse eraldi järgmiste riskipositsiooni klasside ja alamklasside puhul:






  1) | Koguriskipositsioon
  (Vorm Total tuleb esitada eraldi sisereitingute põhimeetodi ja täiustatud sisereitingute meetodi puhul.) |
| --- | --- | --- |

77.

Vorm CR IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR IRB 1 esitatakse üldine ülevaade sisereitingute meetodi kohaselt käsitletavatest riskipositsioonidest ning koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest, samuti kogureisipositsiooni jaotus riskipositsiooni liikide lõikes. Vormis CR IRB 2 esitatakse võlgniku reitinguklassidesse või kogumitesse määratud riskipositsioonide jaotus. Vormid CR IRB 1 ja CR IRB 2 esitatakse eraldi järgmiste riskipositsiooni klasside ja alamklasside puhul:

1)

Koguriskipositsioon

(Vorm Total tuleb esitada eraldi sisereitingute põhimeetodi ja täiustatud sisereitingute meetodi puhul.)

| 2) | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a) |
| --- | --- |

2)

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a)

| 3) | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b) |
| --- | --- |

3)

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b)

| 4.1) | Nõuded äriühingute vastu – VKEd
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c) |
| --- | --- |

4.1)

Nõuded äriühingute vastu – VKEd

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c)

| 4.2) | Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõige 8) |
| --- | --- |

4.2)

Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõige 8)

| 4.3) | Nõuded äriühingute vastu – muud
  (Kõik artikli 147 lõike 2 punkti c kohased nõuded äriühingute vastu, mida ei kajastata punktide 4.1 ja 4.2 all). |
| --- | --- |

4.3)

Nõuded äriühingute vastu – muud

(Kõik artikli 147 lõike 2 punkti c kohased nõuded äriühingute vastu, mida ei kajastata punktide 4.1 ja 4.2 all).

| 5.1) | Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 154 lõikega 3 kooskõlas olevad nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga). |
| --- | --- |

5.1)

Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 154 lõikega 3 kooskõlas olevad nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga).

| 5.2) | Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga ja mida ei kajastata punkti 5.1 all). |
| --- | --- |

5.2)

Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga ja mida ei kajastata punkti 5.1 all).

| 5.3) | Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4). |
| --- | --- |

5.3)

Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4).

| 5.4) | Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.1 ja 5.3 all). |
| --- | --- |

5.4)

Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.1 ja 5.3 all).

| 5.5) | Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu
  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.2 ja 5.3 all). |
| --- | --- |

5.5)

Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mida ei kajastata punktide 5.2 ja 5.3 all).

3.3.3.   C 08.01 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: omavahendite nõuete arvutamine sisereitingute meetodi kohaselt (CR IRB 1)

3.3.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 010 | SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosusi kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 180 sätetele. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).
  Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.
  Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab ainulaadset reitingusüsteemi või saab kajastada andmeid vastavalt sisemisele põhiskaalale, kasutatakse kõnealust skaalat.
  Vastasel korral erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad eelnevalt ühendust pädevate asutustega, kui nad soovivad kajastada võrreldes sisemiste reitinguklassidega erineval arvul reitinguklasse.
  Riskipositsiooni kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse veerus 010 kajastatavat riskipositsiooni väärtust. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel (nt koguriskipositsiooni puhul) võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Makseviivituses olevate riskipositsioonidena käsitatakse riskipositsioone, mis on määratud viimas(t)esse reitinguklassi(desse), mille makseviivituse tõenäosus on 100 %. |
| 020 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtust enne väärtuse korrigeerimiste, eraldiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju ja ümberhindlustegurite arvesse võtmist.
  Esmase riskipositsiooni väärtust kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 24 ning artikli 166 lõigetele 1, 2 ja 4–7.
  Kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikest 3 tulenev mõju (laenude ja hoiuste bilansilise tasaarvestuse mõju) kajastatakse eraldi otsese krediidiriski kaitsena ning seega ei vähenda see esmast riskipositsiooni. |
| 030 | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

  Esmase riskipositsiooni jaotus enne ümberhindlusteguri kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat. |
| 040–080 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE”. |
| 040–050 | KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Kaudne krediidiriski kaitse: määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.
  Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega. |
| 040 | GARANTIID

  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 236.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183, välja arvatud lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse garantiisid veerus 040. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse garantii summat veerus 150.
  Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220. |
| 050 | KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 216.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse krediidituletisinstrumentide summat veerus 160.
  Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220. |
| 060 | MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse selliste krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 232.
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral kajastatakse krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele. Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse asjaomast summat veerus 060. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse asjaomast summat veerus 170. |
| 070–080 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

  Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassist või kogumist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse.
  Samuti võetakse arvesse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral võlgniku reitinguklasside või kogumite sisest sissevoolu ja väljavoolu.
  Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse. |
| 090 | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vastavasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju. |
| 100, 120 | millest: bilansivälised kirjed

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 110 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lause kohast väärtust.
  I lisas määratletud instrumentide puhul kohaldatakse ümberhindlustegureid (kapitalinõuete määruse artikli 166 lõiked 8–10) sõltumata krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud meetodist.
  Ridade 040–060 puhul (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud ning lepingujärgsetes toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid), mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükki, on riskipositsiooni väärtus sama kui vastaspoole krediidiriski väärtus, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4., 5., 6. ja 7. jaos sätestatud meetoditele. Neid väärtusi kajastatakse selles veerus ja mitte veerus 130 „millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist”. |
| 130 | millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 140 | MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

  Riskipositsiooni väärtuse jaotus kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat. |
| 150–210 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

  Nendes veergudes ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis tulenevalt nende asendusmõju kohaldamisest mõjutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära.
  Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: kapitalinõuete määruse artikli 228 lõige 2, artikli 230 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 231
  Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral:






  — | kaudse krediidiriski kaitse korral keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete, krediidisasutuste ja investeerimisühingute vastu olevate nõuete ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul: kapitalinõuete määruse artikli 161 lõige 3. Jaenõuete puhul kapitalinõuete määruse artikli 164 lõige 2; |

Veerg

Juhised

010

SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosusi kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 180 sätetele. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).

Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.

Ei ole kavandatud ega soovitav näha ette järelevalvelist põhiskaalat. Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab ainulaadset reitingusüsteemi või saab kajastada andmeid vastavalt sisemisele põhiskaalale, kasutatakse kõnealust skaalat.

Vastasel korral erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad eelnevalt ühendust pädevate asutustega, kui nad soovivad kajastada võrreldes sisemiste reitinguklassidega erineval arvul reitinguklasse.

Riskipositsiooni kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse veerus 010 kajastatavat riskipositsiooni väärtust. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel (nt koguriskipositsiooni puhul) võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Makseviivituses olevate riskipositsioonidena käsitatakse riskipositsioone, mis on määratud viimas(t)esse reitinguklassi(desse), mille makseviivituse tõenäosus on 100 %.

020

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtust enne väärtuse korrigeerimiste, eraldiste, krediidiriski maandamise tehnikatest tuleneva mõju ja ümberhindlustegurite arvesse võtmist.

Esmase riskipositsiooni väärtust kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 24 ning artikli 166 lõigetele 1, 2 ja 4–7.

Kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikest 3 tulenev mõju (laenude ja hoiuste bilansilise tasaarvestuse mõju) kajastatakse eraldi otsese krediidiriski kaitsena ning seega ei vähenda see esmast riskipositsiooni.

030

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

Esmase riskipositsiooni jaotus enne ümberhindlusteguri kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

040–080

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel, nagu on kindlaks määratud allpool esitatud kirjes „KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE”.

040–050

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

Kaudne krediidiriski kaitse: määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.

Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

040

GARANTIID

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 236.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183, välja arvatud lõige 3) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse garantiisid veerus 040. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse garantii summat veerus 150.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220.

050

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse korrigeeritud väärust (Ga), mis on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 216.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 183) kajastatakse sisemudelis kasutatavat asjakohast väärtust.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse krediidituletisinstrumentide summat veerus 160.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, kajastatakse kaudse krediidiriski kaitse väärtust veerus 220.

060

MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Kui riskipositsiooni väärtust mõjutab tagatis (nt kui seda kasutatakse selliste krediidiriski maandamise tehnikate puhul, millel on riskipositsioonile asendusmõju), seatakse sellele ülempiir, mis võrdub riskipositsiooni väärtusega.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 232.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral kajastatakse krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele. Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära ei korrigeerita, kajastatakse asjaomast summat veerus 060. Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära korrigeeritakse, kajastatakse asjaomast summat veerus 170.

070–080

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Väljavool vastab enne ümberhindlustegurite kohaldamist esmase riskipositsiooni kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassist või kogumist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse. Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral võlgniku reitinguklassi või kogumisse.

Samuti võetakse arvesse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral võlgniku reitinguklasside või kogumite sisest sissevoolu ja väljavoolu.

Võetakse arvesse riskipositsioone, mis tulenevad võimalikust sisse- ja väljavoolust muudest vormidest ja muudesse vormidesse.

090

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vastavasse võlgniku reitinguklassi või kogumisse ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

100, 120

millest: bilansivälised kirjed

Vt vormi CR SA juhised.

110

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 166 ja artikli 230 lõike 1 teise lause kohast väärtust.

I lisas määratletud instrumentide puhul kohaldatakse ümberhindlustegureid (kapitalinõuete määruse artikli 166 lõiked 8–10) sõltumata krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud meetodist.

Ridade 040–060 puhul (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud, tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud ning lepingujärgsetes toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid), mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükki, on riskipositsiooni väärtus sama kui vastaspoole krediidiriski väärtus, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki 3., 4., 5., 6. ja 7. jaos sätestatud meetoditele. Neid väärtusi kajastatakse selles veerus ja mitte veerus 130 „millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist”.

130

millest: mis tuleneb vastaspoole krediidiriskist

Vt vormi CR SA juhised.

140

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

Riskipositsiooni väärtuse jaotus kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

150–210

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS

Nendes veergudes ei võeta arvesse krediidiriski maandamise tehnikaid, mis tulenevalt nende asendusmõju kohaldamisest mõjutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: kapitalinõuete määruse artikli 228 lõige 2, artikli 230 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 231

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral:

—

kaudse krediidiriski kaitse korral keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete, krediidisasutuste ja investeerimisühingute vastu olevate nõuete ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul: kapitalinõuete määruse artikli 161 lõige 3. Jaenõuete puhul kapitalinõuete määruse artikli 164 lõige 2;

| — | otsese krediidiriski kaitse korral tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f. |
| --- | --- |

—

otsese krediidiriski kaitse korral tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

150

GARANTIID

Vt juhised veerus 040.

160

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Vt juhised veerus 050.

170

MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Krediidiasutuse või investeerimisühingu sisemudelis kasutatav asjakohane väärtus.

Krediidiriski maandavad tegurid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 212 sätestatud kriteeriumidele.

180

AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS

Kauplemisportfelli tehingute puhul hõlmab see finantsinstrumente ja kaupasid, mida aktsepteeritakse kauplemisportfelli riskipositsioonina vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 299 lõike 2 punktidele c–f. Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatüki 4. jao kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: väärtused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 193 lõigetele 1–4 ja artikli 194 lõikele 1. Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 223 lõike 2 kohast korrigeeritud väärtust (Cvam).

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: finantstagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f. Kajastatav summa on tagatise hinnanguline turuväärtus.

190–210

MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata: kapitalinõuete määruse artikli 199 lõiked 1–8 ja artikkel 229.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral: muu tagatis, mida võetakse arvesse makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangutes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punktidele e ja f.

190

KINNISVARA

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõigete 2–4 kohaseid väärtuseid. Samuti võetakse arvesse kinnisvara liisingut (vt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõige 7). Vt ka kapitalinõuete määruse artikkel 229.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa hinnanguline turuväärtus.

200

MUU FÜÜSILINE TAGATIS

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõigete 6–8 kohaseid väärtuseid. Samuti võetakse arvesse muu vara kui kinnisvara liisingut (vt kapitalinõuete määruse artikli 199 lõige 7). Vt ka kapitalinõuete määruse artikli 229 lõige 3.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

210

NÕUDED

Kui makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid ei kasutata, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 199 lõike 5 ja artikli 229 lõike 2 kohaseid väärtuseid.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral on kajastatav summa tagatise hinnanguline turuväärtus.

220

KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

Garantiid ja krediidituletisinstrumendid, millega kaetakse riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 202 ja artikli 217 lõikele 1. Vt ka veerud 040 „Garantiid” ja 050 „Krediidituletisinstrumendid”.

230

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Arvesse võetakse krediidiriski maandamise tehnikate kogu mõju makseviivitusest tingitud kahjumääradele, nagu on kindlaks määratud kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis. Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär ühele kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 4 kohaselt valitud kahjumäärale.

Makseviivituses olevate riskipositsioonide puhul võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110).

Võetakse arvesse kogu mõju (kajastamisel võetakse arvesse hüpoteekide alampiiri).

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes kasutavad sisereitingute meetodit, kuid ei kasuta makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid, kajastatakse finantstagatise riski maandavat mõju riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtuses E* ja seejärel tegelikus makseviivitusest tingitud kahjumääras LGD* vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 228 lõikele 2.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär, mis on seotud iga „võlgniku reitinguklassi või kogumi” makseviivituse tõenäosusega, tuleneb kõnealusesse makseviivituse tõenäosuse klassi või kogumisse kuuluvatele riskipositsioonidele määratud usaldatavusnõuete kohaste makseviivitusest tingitud kahjumäärade keskmisest, mida on kaalutud vastava (veerus 110 esitatud) riskipositsiooni väärtusega.

Makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnangute kasutamise korral võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artiklit 175 ning artikli 181 lõikeid 1 ja 2.

Riskipositsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse topeltmakseviivituse käsitlust, vastab kajastatav makseviivitusest tingitud kahjumäär ühele kapitalinõuete määruse artikli 161 lõike 4 kohaselt valitud kahjumäärale.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamine põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemis.

Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

Nõudeid suurte reguleeritud finantssektori ettevõtjate ja reguleerimata finantsettevõtjate vastu ning vastavaid makseviivitusest tingitud kahjumäärasid ei võeta arvesse veeru 230 andmete arvutamisel; neid võetakse arvesse ainult veeru 240 andmete arvutamisel.

240

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

250

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES)

Kajastatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 162. Riskipositsioonidega kaalutud keskmiste näitajate arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust (veerg 110). Keskmist lõpptähtaega kajastatakse päevades.

Neid andmeid ei esitata riskipositsiooni väärtuste kohta, mille puhul ei võeta lõpptähtaega riskiga kaalutud vara arvutamisel arvesse. See tähendab, et seda veergu ei täideta riskipositsiooni klassi „jaenõuded” puhul.

255

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Keskvalitsuste ja keskpankade, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3. Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 1.

Arvesse ei võeta kapitalinõuete määruse artikli 501 kohast VKE toetuskoefitsienti.

260

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Keskvalitsuste ja keskpankade, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 153 lõiked 1 ja 3. Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 154 lõige 1.

Arvesse võetakse kapitalinõuete määruse artikli 501 kohast VKE toetuskoefitsienti.

270

MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU

Riskiga kaalutud vara jaotus pärast VKE toetuskoefitsiendi kohaldamist kõigi riskipositsioonide puhul, mis on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõigetes 4 ja 5 ning mille suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 153 lõikele 2 suuremat korrelatsioonikordajat.

280

OODATAV KAHJU

Oodatava kahju määr on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 5 punktis 3 ja selle arvutamine on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 158. Kajastatav oodatav kahju põhineb riskiparameetritel, mida tegelikult kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemis.

290

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 159 kohaseid väärtuse korrigeerimisi ning spetsiifilisi ja üldisi eraldisi. Üldiseid eraldisi kajastatakse selliselt, et summa määratakse proportsionaalselt vastavalt erinevate võlgniku reitinguklasside oodatava kahju määrale.

300

VÕLGNIKE ARV

Kapitalinõuete määruse artikli 172 lõiked 1 ja 2

Kõigi riskipositsiooni klasside puhul, välja arvatud jaenõuded, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selliste juriidiliste isikute/võlgnike arvu, kellele on eraldi määratud reiting, olenemata erinevate antud laenude või asjakohaste nõuete arvust.

Riskipositsiooni klassis „jaenõuded” kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selliste riskipositsioonide arvu, mis on eraldi määratud teatavasse reitinguklassi või kogumisse. Kapitalinõuete määruse artikli 172 lõike 2 kohaldamise korral võib võlgnik kuuluda mitmesse reitinguklassi.

Kuna selles veerus käsitletakse reitingusüsteemide struktuuri elementi, on see seotud selliste esmaste riskipositsioonidega enne ümberhindlusteguri kohaldamist, mis on määratud igasse võlgnikku reitinguklassi või kogumisse, võtmata arvesse krediidiriski maandamise tehnikate mõju (eelkõige ümberjaotamise mõju).

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON |
| 015 | millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

  Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele. |
| 020–060 | KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES |
| 020 | Bilansilised krediidiriskiga kirjed

  Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.
  Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
  Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.
  Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030. |
| 030 | Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

  Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.
  Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.
  Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena. |
| 040–060 | Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud |
| 040 | Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine” punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud ja ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.
  Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real. |
| 050 | Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

  Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid. Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real. |
| 060 | Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

  Vt vormi CR SA juhised. |
| 070 | VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

  Äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punkt 6 ja artikli 170 lõike 1 punkt c.
  Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 170 lõike 3 punkt b. Ostetud nõuetest tulenevate riskipositsioonide puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõige 6.
  Ostetud nõuete lahjendusriski riskipositsioone ei kajastata võlgniku reitinguklassides või kogumites, vaid real 180.
  Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.
  Põhiskaalat ei kasutata. Selle asemel määravad kasutatava skaala krediidiasutused ja investeerimisühingud ise. |
| 080 | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

  Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõige 5 Kohaldatakse ainult äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul. |
| 090–150 | ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 120 | millest: 1. kategoorias

  Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 5 tabel 1. |
| 160 | ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

  Kapitalinõuete määruse artikli 193 lõiked 1 ja 2, artikli 194 lõiked 1–7 ja artikli 230 lõige 3 |
| 170 | REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

  Reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenevad riskipositsioonid, mille puhul kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses osutatud alternatiivset käsitlust või mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 viimasele lõigule kohaldatakse riskikaalu 100 %. Sellel real kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 8 kohaseid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ning mis tahes muid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid ja mida ei kajastata ühelgi muul real. |
| 180 | LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

  Lahjendusrisk on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 53. Riskikaalu arvutamine lahjendusriski puhul on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 157 lõikes 1.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 6 on ostetud nõuete riskipositsiooni väärtus võrdne tagasimaksmata nõuetega, millest on maha arvatud riskiga kaalutud vara lahjendusriski puhul enne krediidiriski maandamist. |

Rida

Juhised

010

KOGURISKIPOSITSIOON

015

millest: nõuded, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti

Sellel real kajastatakse ainult selliseid nõudeid, mis vastavad kapitalinõuete määruse artiklis 501 sätestatud nõuetele.

020–060

KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES

020

Bilansilised krediidiriskiga kirjed

Kapitalinõuete määruse artiklis 24 osutatud varad, mida ei võeta arvesse üheski muus kategoorias.

Riskipositsioone, mis on bilansilised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.

Kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 1 kohased reguleerimata väärtpaberiülekanded (kui neid ei ole maha arvatud) ei ole bilansilised kirjed, kuid sellest hoolimata kajastatakse neid sellel real.

Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid ei kajastata real 030.

030

Bilansivälised krediidiriskiga kirjed

Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjeid.

Riskipositsioone, mis on bilansivälised kirjed ja mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, tuletisinstrumentidena ja pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena, kajastatakse ridadel 040–060 ning seega ei kajastata neid sellel real.

Riskipositsioone, mis tulenevad osamaksudest kesksele vastaspoolele vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 91, ja keskse vastaspoole tagatisfondiga seotud riskipositsioone vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 89 võetakse arvesse, kui neid käsitatakse bilansiväliste kirjetena.

040–060

Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud

040

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud hõlmavad Baseli komitee dokumendi „Basel II kohaldamine kauplemistegevuse suhtes ja topeltmakseviivituse mõju käsitlemine” punktis 17 esitatud määratluse kohaselt järgmist: i) kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 82 määratletud repolepingud ja pöördrepolepingud, samuti väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud ja ii) kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 3 määratletud võimenduslaenu tehingud.

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real.

050

Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud

Tuletisinstrumendid hõlmavad kapitalinõuete määruse II lisas loetletud lepinguid. Tuletisinstrumente ja pika arveldustähtajaga tehinguid, mis on hõlmatud toodetevaheliste tasaarvestuskokkulepetega ja mida seega kajastatakse real 060, ei kajastata sellel real.

060

Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid

Vt vormi CR SA juhised.

070

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU

Äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punkt 6 ja artikli 170 lõike 1 punkt c.

Jaenõuete puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 170 lõike 3 punkt b. Ostetud nõuetest tulenevate riskipositsioonide puhul vt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõige 6.

Ostetud nõuete lahjendusriski riskipositsioone ei kajastata võlgniku reitinguklassides või kogumites, vaid real 180.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab paljusid reitinguklasse või kogumeid, võib ta pädeva asutuse nõusolekul kajastada väiksemat arvu reitinguklasse või kogumeid.

Põhiskaalat ei kasutata. Selle asemel määravad kasutatava skaala krediidiasutused ja investeerimisühingud ise.

080

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU

Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõige 5 Kohaldatakse ainult äriühingute, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning keskvalitsuste ja keskpankade vastu olevate nõuete puhul.

090–150

ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

120

millest: 1. kategoorias

Kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 5 tabel 1.

160

ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA

Kapitalinõuete määruse artikli 193 lõiked 1 ja 2, artikli 194 lõiked 1–7 ja artikli 230 lõige 3

170

REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Reguleerimata väärtpaberiülekannetest tulenevad riskipositsioonid, mille puhul kasutatakse kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses osutatud alternatiivset käsitlust või mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 379 lõike 2 viimasele lõigule kohaldatakse riskikaalu 100 %. Sellel real kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 153 lõike 8 kohaseid reitinguta n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ning mis tahes muid riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid ja mida ei kajastata ühelgi muul real.

180

LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

Lahjendusrisk on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 53. Riskikaalu arvutamine lahjendusriski puhul on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 157 lõikes 1.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 6 on ostetud nõuete riskipositsiooni väärtus võrdne tagasimaksmata nõuetega, millest on maha arvatud riskiga kaalutud vara lahjendusriski puhul enne krediidiriski maandamist.

3.3.4.   C 08.02 – Krediidirisk, vastaspoole krediidirisk ja reguleerimata väärtpaberiülekanded: omavahendite nõuete arvutamine sisereitingute meetodi kohaselt (jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes (vorm CR IRB 2)

| Veerg | Juhised |
| --- | --- |
| 005 | Võlgniku reitinguklass (rea tunnus)

  See on rea tunnus ja see peab tabeli konkreetse lehe iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne. |
| 010–300 | Juhised iga asjaomase veeru kohta on samad, mis tabeli CR IRB 1 vastavate nummerdatud veergude kohta. |

Veerg

Juhised

005

Võlgniku reitinguklass (rea tunnus)

See on rea tunnus ja see peab tabeli konkreetse lehe iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

010–300

Juhised iga asjaomase veeru kohta on samad, mis tabeli CR IRB 1 vastavate nummerdatud veergude kohta.

| Rida | Juhised |
| --- | --- |
| 010–001 – 010–NNN | Nendes ridades kajastatavad väärtused tuleb järjestada väiksemast suuremani vastavalt võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosusele. Makseviivituses olevate võlgnike makseviivituse tõenäosus on 100 %. Riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset käsitlust kinnisvara tagatise puhul (võimalik ainult juhul, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid), ei määrata vastavalt võlgniku makseviivituse tõenäosusele ega kajastata käesolevas vormis. |

Rida

Juhised

010–001 – 010–NNN

Nendes ridades kajastatavad väärtused tuleb järjestada väiksemast suuremani vastavalt võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosusele. Makseviivituses olevate võlgnike makseviivituse tõenäosus on 100 %. Riskipositsioone, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset käsitlust kinnisvara tagatise puhul (võimalik ainult juhul, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära sisehinnanguid), ei määrata vastavalt võlgniku makseviivituse tõenäosusele ega kajastata käesolevas vormis.

3.4.   KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: TEAVE GEOGRAAFILISE JAOTUSE KOHTA (CR GB)

| 78. | Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnist ületavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe koduriigi ja mis tahes välisriigi kohta. Kõnealust künnist kohaldatakse ainult tabelite 1 ja 2 suhtes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded määratakse geograafilise piirkonna „Muud riigid” alla. |
| --- | --- |

78.

Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnist ületavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe koduriigi ja mis tahes välisriigi kohta. Kõnealust künnist kohaldatakse ainult tabelite 1 ja 2 suhtes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded määratakse geograafilise piirkonna „Muud riigid” alla.

| 79. | Mõiste „võlgniku asukoht” osutab riigile, kus võlgnik on asutatud. Seda kontseptsiooni saab kohaldada lõppriski ja vahetu võlgniku alusel. Seega saab krediidiriski maandamise tehnikatega muuta riskipositsiooni jaotust riikide lõikes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevaid nõudeid ei määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi alla, vaid geograafilise piirkonna „Muud riigid” alla, olenemata riskipositsiooni klassist, kuhu rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded on määratud. |
| --- | --- |

79.

Mõiste „võlgniku asukoht” osutab riigile, kus võlgnik on asutatud. Seda kontseptsiooni saab kohaldada lõppriski ja vahetu võlgniku alusel. Seega saab krediidiriski maandamise tehnikatega muuta riskipositsiooni jaotust riikide lõikes. Rahvusüleste organisatsioonide vastu olevaid nõudeid ei määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi alla, vaid geograafilise piirkonna „Muud riigid” alla, olenemata riskipositsiooni klassist, kuhu rahvusüleste organisatsioonide vastu olevad nõuded on määratud.

| 80. | Kirjet „esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist” käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks vahetu võlgniku asukohariik. Kirjeid „riskipositsiooni väärtus” ja „riskiga kaalutud vara” käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks lõpliku võlgniku asukohariik. |
| --- | --- |

80.

Kirjet „esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist” käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks vahetu võlgniku asukohariik. Kirjeid „riskipositsiooni väärtus” ja „riskiga kaalutud vara” käsitlevate andmete kajastamisel võetakse aluseks lõpliku võlgniku asukohariik.

3.4.1.   C 09.01 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: standardmeetodi kohased riskipositsioonid (CR GB 1)

3.4.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 010. |
| 020 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid” alla.
  See memokirje annab täiendavat teavet riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” võlgnike struktuuri kohta. Kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks kajastatud juhul, kui kõnealused riskipositsioonid ei oleks määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid”.
  Kõnealune teave on memokirje ja seega ei mõjuta see riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” riskiga kaalutud vara arvutamist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile j. |
| 040 | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

  Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus. |
| 050 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110. |
| 055 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110. |
| 060 | Mahakandmised

  Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus”) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii]. |
| 070 | Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

  Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist. |
| 075 | Riskipositsiooni väärtus

  Määratletud vormi CR SA veerus 200. |
| 080 | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 215. |
| 090 | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR SA veerus 220. |

Veerg

010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 010.

020

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Esmane riskipositsioon enne ümberhindlustegurite kohaldamist nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid” alla.

See memokirje annab täiendavat teavet riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” võlgnike struktuuri kohta. Kajastatakse riskipositsioone, mille puhul võlgnikke oleks kajastatud juhul, kui kõnealused riskipositsioonid ei oleks määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid”.

Kõnealune teave on memokirje ja seega ei mõjuta see riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” riskiga kaalutud vara arvutamist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 112 punktile j.

040

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

050

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

055

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

060

Mahakandmised

Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus”) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii].

070

Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

075

Riskipositsiooni väärtus

Määratletud vormi CR SA veerus 200.

080

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 215.

090

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR SA veerus 220.

| Rida |
| --- |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a |
| 020 | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b |
| 030 | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c |
| 040 | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt d |
| 050 | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt e |
| 060 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f |
| 070 | Nõuded äriühingute vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g |
| 075 | millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA real 020. |
| 080 | Jaenõuded

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h |
| 085 | millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA real 020. |
| 090 | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i |
| 095 | millest: VKEd

  Määratletud vormi CR SA real 020. |
| 100 | Makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j |
| 110 | Eriti suure riskiga seotud kirjed

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt k |
| 120 | Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt l |
| 130 | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n |
| 140 | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt o |
| 150 | Omakapitali investeeringud

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt p |
| 160 | Muud kirjed

  Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt q |

Rida

010

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt a

020

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt b

030

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt c

040

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt d

050

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt e

060

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt f

070

Nõuded äriühingute vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt g

075

millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA real 020.

080

Jaenõuded

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt h

085

millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA real 020.

090

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt i

095

millest: VKEd

Määratletud vormi CR SA real 020.

100

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt j

110

Eriti suure riskiga seotud kirjed

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt k

120

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt l

130

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt n

140

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt o

150

Omakapitali investeeringud

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt p

160

Muud kirjed

Kapitalinõuete määruse artikli 112 punkt q

3.4.2.   C 09.02 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes: sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid (CR GB 2)

3.4.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 020. |
| 030 | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Esmane riskipositsioon nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid” alla vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| 040 | Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

  Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus. |
| 050 | Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110. |
| 055 | Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

  Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110. |
| 060 | Mahakandmised

  Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus”) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii]. |
| 070 | Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

  Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist. |
| 080 | SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Määratletud vormi CR IRB veerus 010. |
| 090 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

  Määratletud vormi CR IRB veerus 230. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.
  Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta. |
| 100 | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Riskipositsiooniga kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| 105 | Riskipositsiooni väärtus

  Määratletud vormi CR IRB veerus 110. |
| 110 | RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 255. |
| 120 | millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

  Riskiga kaalutud vara nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| 125 | RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

  Määratletud vormi CR IRB veerus 260. |
| 130 | OODATAV KAHJU

  Määratletud vormi CR IRB veerus 280. |

Veerg

010

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 020.

030

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Esmane riskipositsioon nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud kirje „makseviivituses olevad riskipositsioonid” alla vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

040

Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused

Esmaseid riskipositsioone, mis on kantud üle riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast aruandekuupäeva, kajastatakse vastavalt riskipositsiooni klassile, millesse võlgnik algselt kuulus.

050

Üldised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

055

Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised

Krediidiriskiga korrigeerimised vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 110.

060

Mahakandmised

Mahakandmised hõlmavad nii langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse (IFRSi kohaselt „(jääk)maksumus”) vähendamist, mida kajastatakse otse kasumis või kahjumis [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt i], kui ka langenud väärtusega finantsvara bilansilise väärtuse allahindluse kontole kantud summade vähendamist [IFRS 7 paragrahvi B5 punkti d alapunkt ii].

070

Krediidiriskiga korrigeerimised/mahakandmised täheldatud uute makseviivituste puhul

Krediidiriskiga korrigeerimiste ja mahakandmiste summa nende riskipositsioonide puhul, mis on määratud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” kolme kuu jooksul pärast viimast andmete esitamist.

080

SISEREITINGUTE SÜSTEEM/VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Määratletud vormi CR IRB veerus 010.

090

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Määratletud vormi CR IRB veerus 230. Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 181 lõike 1 punkti h sätteid.

Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

100

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Riskipositsiooniga kaalutud keskmine makseviivitusest tingitud kahjumäär nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

105

Riskipositsiooni väärtus

Määratletud vormi CR IRB veerus 110.

110

RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 255.

120

millest: makseviivituses olevad riskipositsioonid

Riskiga kaalutud vara nende riskipositsioonide puhul, mis on liigitatud riskipositsiooni klassi „makseviivituses olevad riskipositsioonid” vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

125

RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST

Määratletud vormi CR IRB veerus 260.

130

OODATAV KAHJU

Määratletud vormi CR IRB veerus 280.

| Rida |
| --- |
| 010 | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a) |
| 020 | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b) |
| 030 | Nõuded äriühingute vastu

  (Nõuded mis tahes äriühingute vastu vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile c) |
| 040 | millest: eriotstarbelised nõuded

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 8 punkt a)
  Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta. |
| 050 | millest: VKEd

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c) |
| 060 | Jaenõuded

  Mis tahes jaenõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile d. |
| 070 | Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 080 | VKEd

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 090 | muud kui VKEd

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga. |
| 100 | Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

  (Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4). |
| 110 | Muud jaenõuded

  Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei kajastata ridades 070–100. |
| 120 | VKEd

  Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded. |
| 130 | muud kui VKEd

  Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded. |
| 140 | Omakapitali investeeringud

  Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti e kohased omakapitali investeeringud. |

Rida

010

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt a)

020

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt b)

030

Nõuded äriühingute vastu

(Nõuded mis tahes äriühingute vastu vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile c)

040

millest: eriotstarbelised nõuded

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 8 punkt a)

Andmeid ei esitata artikli 153 lõikes 5 osutatud eriotstarbeliste nõuete kohta.

050

millest: VKEd

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt c)

060

Jaenõuded

Mis tahes jaenõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktile d.

070

Jaenõuded – tagatud kinnisvaraga

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased nõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

080

VKEd

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

090

muud kui VKEd

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mis on tagatud kinnisvaraga.

100

Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded

(Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d koostoimes artikli 154 lõikega 4).

110

Muud jaenõuded

Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded, mida ei kajastata ridades 070–100.

120

VKEd

Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkt d kohased ja artikli 153 lõikega 3 kooskõlas olevad jaenõuded.

130

muud kui VKEd

Muud kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti d kohased jaenõuded.

140

Omakapitali investeeringud

Kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punkti e kohased omakapitali investeeringud.

3.4.3.   C 09.03 – Asjaomaste krediidiriski positsioonide geograafiline jaotus krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamiseks (CR GB 3)

3.4.3.1.   Üldised märkused

| 81. | Vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktile 7 kooskõlas artikliga 130 ja artikli 140 lõikega 1 on vastutsüklilise kapitalipuhvri määr „selliste vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmine, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohaste krediidiriskipositsioonide asukoha jurisdiktsioonides”. Kaalutud keskmine arvutatakse järgmiselt.
  a)   Lugeja: krediidiriski omavahendite kogunõuded, mis on kindlaks määratud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotisele ja mis on seotud asjakohaste krediidiriski positsioonidega asjaomasel territooriumil.
  b)   Nimetaja: krediidiriski omavahendite kogunõuded, mis on seotud asjakohaste krediidiriski positsioonidega. |
| --- | --- |

81.

Vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 128 punktile 7 kooskõlas artikliga 130 ja artikli 140 lõikega 1 on vastutsüklilise kapitalipuhvri määr „selliste vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmine, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu asjakohaste krediidiriskipositsioonide asukoha jurisdiktsioonides”. Kaalutud keskmine arvutatakse järgmiselt.

a)   Lugeja: krediidiriski omavahendite kogunõuded, mis on kindlaks määratud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotisele ja mis on seotud asjakohaste krediidiriski positsioonidega asjaomasel territooriumil.

b)   Nimetaja: krediidiriski omavahendite kogunõuded, mis on seotud asjakohaste krediidiriski positsioonidega.

| 82. | Seda tabelit kasutatakse selleks, et saada rohkem teavet krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri elementide kohta. Nõutav teave kajastab selliste krediidiriski positsioonide, väärtpaberistamise positsioonide ja kauplemisportfelli riskipositsioonide omavahendite nõudeid, mis on olulised krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamise jaoks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklile 140 (asjakohased krediidiriski positsioonid); need nõuded on kindlaks määratud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotisele. |
| --- | --- |

82.

Seda tabelit kasutatakse selleks, et saada rohkem teavet krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri elementide kohta. Nõutav teave kajastab selliste krediidiriski positsioonide, väärtpaberistamise positsioonide ja kauplemisportfelli riskipositsioonide omavahendite nõudeid, mis on olulised krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamise jaoks vastavalt kapitalinõuete direktiivi artiklile 140 (asjakohased krediidiriski positsioonid); need nõuded on kindlaks määratud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotisele.

| 83. | Teave esitatakse riigi kohta. Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuete jaotus riikide lõikes peaks olema kooskõlas EBA regulatiivse tehnilise standardiga EBA/RTS/2013/15, milles käsitletakse asjakohaste krediidiriski positsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemise meetodit. Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnis ei ole oluline kõnealuse jaotuse kajastamisel. |
| --- | --- |

83.

Teave esitatakse riigi kohta. Asjakohaste krediidiriski positsioonide omavahendite nõuete jaotus riikide lõikes peaks olema kooskõlas EBA regulatiivse tehnilise standardiga EBA/RTS/2013/15, milles käsitletakse asjakohaste krediidiriski positsioonide geograafilise asukoha kindlakstegemise meetodit. Käesoleva määruse artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud künnis ei ole oluline kõnealuse jaotuse kajastamisel.

3.4.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida |
| --- |
| 010 | Omavahendite nõuded

  Asjaomaste krediidiriski positsioonide, kauplemisportfelli riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõikele 4, mis on kindlaks määratud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotisele. |

Rida

010

Omavahendite nõuded

Asjaomaste krediidiriski positsioonide, kauplemisportfelli riskipositsioonide ja väärtpaberistamise positsioonide omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete direktiivi artikli 140 lõikele 4, mis on kindlaks määratud vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II ja IV jaotisele.

3.5.   C 10.01 JA C 10.02 – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT KÄSITLETAVAD OMAKAPITALI INVESTEERINGUD (VORMID CR EQU IRB 1 JA CR EQU IRB 2)

3.5.1.   Üldised märkused

| 84. | Vorm CR EQU IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR EQU IRB 1 esitatakse üldine ülevaade omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest ja koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest. Vormis CR EQU IRB 2 esitatakse riskiparameetritel põhineva meetodi kohase koguriskipositsiooni jaotus võlgniku reitinguklasside lõikes. Järgnevates juhistes tähendab „vorm CR EQU IRB” vastavalt vajadusele nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka CR EQU IRB 2. |
| --- | --- |

84.

Vorm CR EQU IRB koosneb kahest vormist. Vormis CR EQU IRB 1 esitatakse üldine ülevaade omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi sisereitingute meetodi kohastest riskipositsioonidest ja koguriskipositsiooni arvutamiseks kasutatavatest erinevatest meetoditest. Vormis CR EQU IRB 2 esitatakse riskiparameetritel põhineva meetodi kohase koguriskipositsiooni jaotus võlgniku reitinguklasside lõikes. Järgnevates juhistes tähendab „vorm CR EQU IRB” vastavalt vajadusele nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka CR EQU IRB 2.

| 85. | Vormis CR EQU IRB esitatakse teave, mis käsitleb sisereitingute meetodi (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükk) kohast riskiga kaalutud vara arvutamist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis e osutatud omakapitali investeeringute krediidiriski puhul (kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt a). |
| --- | --- |

85.

Vormis CR EQU IRB esitatakse teave, mis käsitleb sisereitingute meetodi (kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükk) kohast riskiga kaalutud vara arvutamist kapitalinõuete määruse artikli 147 lõike 2 punktis e osutatud omakapitali investeeringute krediidiriski puhul (kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt a).

| 86. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikele 6 määratakse omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi järgmised riskipositsioonid:






  a) | muud nõuded kui võlanõuded, kui selliste nõuetega kaasneb allutatud jääknõudeõigus emitendi varale või tulule; või |
| --- | --- | --- |

86.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 147 lõikele 6 määratakse omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi järgmised riskipositsioonid:

a)

muud nõuded kui võlanõuded, kui selliste nõuetega kaasneb allutatud jääknõudeõigus emitendi varale või tulule; või

| b) | võlanõuded ja muud väärtpaberid, partnerlused, tuletisinstrumendid või muud vahendid, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud nõuete puhul. |
| --- | --- |

b)

võlanõuded ja muud väärtpaberid, partnerlused, tuletisinstrumendid või muud vahendid, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud nõuete puhul.

| 87. | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone, mida käsitletakse kapitalinõuete määruse artiklis 152 osutatud lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt, kajastatakse samuti vormis CR EQU IRB. |
| --- | --- |

87.

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevaid riskipositsioone, mida käsitletakse kapitalinõuete määruse artiklis 152 osutatud lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt, kajastatakse samuti vormis CR EQU IRB.

| 88. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 151 lõikele 1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormi CR EQU IRB, kui nad kohaldavad ühte kolmest kapitalinõuete määruse artiklis 155 osutatud meetodist:






  — | lihtsustatud riskikaalu meetod, |
| --- | --- | --- |

88.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 151 lõikele 1 esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormi CR EQU IRB, kui nad kohaldavad ühte kolmest kapitalinõuete määruse artiklis 155 osutatud meetodist:

—

lihtsustatud riskikaalu meetod,

| — | riskiparameetritel põhinev meetod või |
| --- | --- |

—

riskiparameetritel põhinev meetod või

| — | sisemudelitel põhinev meetod. |
| --- | --- |

—

sisemudelitel põhinev meetod.

Lisaks kajastavad sisereitingute meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud vormis CR EQU IRB riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt (nt omakapitali investeeringud, millele on määratud vastavalt riskikaal 250 % kapitalinõuete määruse artikli 48 lõike 4 kohaselt või riskikaal 370 % kapitalinõuete määruse artikli 471 lõike 2 kohaselt)).

| 89. | Vormis CR EQU IRB ei kajastata järgmisi omakapitali investeeringuid.






  — | Kauplemisportfelli kuuluvad omakapitali investeeringud (juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole vabastatud kauplemisportfelli positsioonide omavahendite nõuete arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 94). |
| --- | --- | --- |

89.

Vormis CR EQU IRB ei kajastata järgmisi omakapitali investeeringuid.

—

Kauplemisportfelli kuuluvad omakapitali investeeringud (juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei ole vabastatud kauplemisportfelli positsioonide omavahendite nõuete arvutamisest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 94).

| — | Omakapitali investeeringud, mille suhtes osaliselt kohaldatakse standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikkel 150), sealhulgas: |
| --- | --- |

—

Omakapitali investeeringud, mille suhtes osaliselt kohaldatakse standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikkel 150), sealhulgas:

| — | omakapitali investeeringud, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 495 lõikele 1; |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 495 lõikele 1;

| — | omakapitali investeeringud ettevõtjatesse, kelle vastu olevatele krediidi iseloomuga nõuetele on standardmeetodi kohaselt määratud riskikaal 0 %, sealhulgas avaliku sektori rahastatavatesse ettevõtjatesse, mille suhtes võib kohaldada riskikaalu 0 % (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt g); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud ettevõtjatesse, kelle vastu olevatele krediidi iseloomuga nõuetele on standardmeetodi kohaselt määratud riskikaal 0 %, sealhulgas avaliku sektori rahastatavatesse ettevõtjatesse, mille suhtes võib kohaldada riskikaalu 0 % (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt g);

| — | omakapitali investeeringud, mida tehakse teatavate majandussektorite edendamiseks õigusaktidega ette nähtud selliste kavade kohaselt, mis pakuvad krediidiasutusele või investeerimisühingule olulisi investeeringutoetusi ning millega kaasnevad teatav valitsuse poolne järelevalve ja omakapitali investeeringute piirangud (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt h); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mida tehakse teatavate majandussektorite edendamiseks õigusaktidega ette nähtud selliste kavade kohaselt, mis pakuvad krediidiasutusele või investeerimisühingule olulisi investeeringutoetusi ning millega kaasnevad teatav valitsuse poolne järelevalve ja omakapitali investeeringute piirangud (kapitalinõuete määruse artikli 150 lõike 1 punkt h);

| — | omakapitali investeeringud abiettevõtjasse, kelle riskiga kaalutud vara võib arvutada nii nagu „muid varasid, mis ei ole krediidi iseloomuga” (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikele 1); |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud abiettevõtjasse, kelle riskiga kaalutud vara võib arvutada nii nagu „muid varasid, mis ei ole krediidi iseloomuga” (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikele 1);

| — | omakapitali investeeringud, mis on maha arvatud omavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 46 ja 48. |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringud, mis on maha arvatud omavahenditest vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 46 ja 48.

3.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta (kehtivad nii vormi CR EQU IRB 1 kui ka vormi CR EQU IRB 2 kohta)

| Veerg |
| --- |
| 005 | VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

  Võlgniku reitinguklass on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne. |
| 010 | SISEREITINGUTE SÜSTEEM


  VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 010 makseviivituse tõenäosust, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 1 sätetele.
  Võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust kajastatakse kooskõlas kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki 6. jaos sätestatud miinimumnõuetega. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse asjaomasele konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.
  Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse kaalumiseks riskipositsiooni väärtust, milles on arvesse võetud kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060). |
| 020 | ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 esmase riskipositsiooni väärtust (enne ümberhindlustegurite kohaldamist). Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 167 sätetele on omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Bilansiväliste omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks on nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 ka kapitalinõuete määruse I lisa kohaseid bilansiväliseid kirjeid, mis on määratud omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi (nt osaliselt tasutud aktsiate ja osade tasumata osa).
  Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (nagu on osutatud artikli 165 lõikes 1) võtavad arvesse ka kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikes 2 osutatud tasakaalustavaid positsioone. |
| 030–040 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU


  KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE


  GARANTIID


  KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Olenemata omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavast meetodist võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtta omakapitali investeeringule saadud kaudset krediidiriski kaitset (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2, 3 ja 4). Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 030 ja 040 kaudset krediidiriski kaitset, mis on garantiide (veerg 030) või krediidituletisinstrumentide (veerg 040) vormis ja mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele. |
| 050 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU


  KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE


  (-) KOGUVÄLJAVOOL

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 050 esmase riskipositsiooni sellist osa enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on kaetud kaudse krediidiriski kaitsega, mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele. |
| 060 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 060 riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudsest krediidiriski kaitsest tulenevat asendusmõju (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 167).
  Meeldetuletuseks: bilansiväliste omakapitali investeeringute puhul on riskipositsiooni väärtuseks nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi (kapitalinõuete määruse artikkel 167). |
| 070 | RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormi CR EQU IRB 2 veerus 070 selliste makseviivitusest tingitud kahjumäärade riskipositsioonidega kaalutud keskmist kahjumäära, mis on määratud agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele. Sama kehtib vormi CR EQU IRB rea 020 kohta. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060). Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 2 sätteid. |
| 080 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 sätetele.
  Juhul kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ei ole piisavalt teavet kapitalinõuete määruse artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kasutamiseks, kohaldatakse riskiga kaalutud vara arvutamisel riskikaalude suhtes korrigeerimistegurit 1,5 (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3).
  Seoses riskikaalu funktsiooni sisendparameetriga M (lõpptähtaeg) määratakse omakapitali investeeringutele lõpptähtajaks 5 aastat (kapitalinõuete määruse artikli 165 lõige 3). |
| 090 | MEMOKIRJE: OODATAV KAHJU

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 090 omakapitali investeeringute oodatavat kahju, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 158 lõigetele 4, 7, 8 ja 9. |

Veerg

005

VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS)

Võlgniku reitinguklass on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

010

SISEREITINGUTE SÜSTEEM

VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%)

Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 010 makseviivituse tõenäosust, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 1 sätetele.

Võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust kajastatakse kooskõlas kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatüki 6. jaos sätestatud miinimumnõuetega. Iga üksiku reitinguklassi või kogumi puhul kajastatakse asjaomasele konkreetsele võlgniku reitinguklassile või kogumile määratud makseviivituse tõenäosust. Kõik kajastatavad riskiparameetrid tuletatakse riskiparameetritest, mida kasutatakse vastava pädeva asutuse poolt heaks kiidetud sisereitingute süsteemi puhul.

Võlgniku reitinguklasside või kogumite agregeerimisele vastavate andmete (nt koguriskipositsioon) puhul esitatakse agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele määratud makseviivituse tõenäosuste riskipositsioonidega kaalutud keskmine. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel võetakse arvesse kõiki riskipositsioone, sealhulgas makseviivituses olevaid riskipositsioone. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivituse tõenäosuse arvutamisel kasutatakse kaalumiseks riskipositsiooni väärtust, milles on arvesse võetud kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060).

020

ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 esmase riskipositsiooni väärtust (enne ümberhindlustegurite kohaldamist). Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 167 sätetele on omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi. Bilansiväliste omakapitali investeeringute riskipositsiooni väärtuseks on nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 020 ka kapitalinõuete määruse I lisa kohaseid bilansiväliseid kirjeid, mis on määratud omakapitali investeeringute riskipositsiooni klassi (nt osaliselt tasutud aktsiate ja osade tasumata osa).

Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (nagu on osutatud artikli 165 lõikes 1) võtavad arvesse ka kapitalinõuete määruse artikli 155 lõikes 2 osutatud tasakaalustavaid positsioone.

030–040

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE

GARANTIID

KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Olenemata omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara arvutamiseks kasutatavast meetodist võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvesse võtta omakapitali investeeringule saadud kaudset krediidiriski kaitset (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2, 3 ja 4). Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 030 ja 040 kaudset krediidiriski kaitset, mis on garantiide (veerg 030) või krediidituletisinstrumentide (veerg 040) vormis ja mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

050

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

(-) KOGUVÄLJAVOOL

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 050 esmase riskipositsiooni sellist osa enne ümberhindlustegurite kohaldamist, mis on kaetud kaudse krediidiriski kaitsega, mida võetakse arvesse vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükis sätestatud meetoditele.

060

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Lihtsustatud riskikaalu meetodit või riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 060 riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudsest krediidiriski kaitsest tulenevat asendusmõju (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 167).

Meeldetuletuseks: bilansiväliste omakapitali investeeringute puhul on riskipositsiooni väärtuseks nimiväärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi (kapitalinõuete määruse artikkel 167).

070

RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormi CR EQU IRB 2 veerus 070 selliste makseviivitusest tingitud kahjumäärade riskipositsioonidega kaalutud keskmist kahjumäära, mis on määratud agregeeritud võlgniku reitinguklassidele või kogumitele. Sama kehtib vormi CR EQU IRB rea 020 kohta. Riskipositsioonidega kaalutud keskmise makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutamisel kasutatakse riskipositsiooni väärtust, võttes arvesse kaudset krediidiriski kaitset (veerg 060). Krediidiasutused ja investeerimisühingud võtavad arvesse kapitalinõuete määruse artikli 165 lõike 2 sätteid.

080

RISKIGA KAALUTUD VARA

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mis arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 155 sätetele.

Juhul kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kohaldavatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel ei ole piisavalt teavet kapitalinõuete määruse artikli 178 kohase makseviivituse määratluse kasutamiseks, kohaldatakse riskiga kaalutud vara arvutamisel riskikaalude suhtes korrigeerimistegurit 1,5 (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3).

Seoses riskikaalu funktsiooni sisendparameetriga M (lõpptähtaeg) määratakse omakapitali investeeringutele lõpptähtajaks 5 aastat (kapitalinõuete määruse artikli 165 lõige 3).

090

MEMOKIRJE: OODATAV KAHJU

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 090 omakapitali investeeringute oodatavat kahju, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 158 lõigetele 4, 7, 8 ja 9.

| 90. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 155 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada erinevate portfellide puhul erinevaid meetodeid (lihtsustatud riskikaalu meetod, riskiparameetritel põhinev meetod või sisemudelitel põhinev meetod), kui nad kasutavad kõnealuseid erinevaid meetodeid sisemise riskijuhtimisega seotud eesmärkidel. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR EQU IRB 1 riskiga kaalutud vara ka selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt).






  Rida |
| --- | --- |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 020 | RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

  Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormi CR EQU IRB 1 real 020. |
| Vormi CR EQU IRB 1 read 050–090 | LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU


  LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

  Lihtsustatud riskikaalu meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 2) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vastavalt aluspositsiooni tunnustele ridadel 050–090. |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 100 | SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

  Sisemudelitel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 4) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet real 100. |
| Vormi CR EQU IRB 1 rida 110 | OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

  Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt). Näiteks:






  — | finantssektori ettevõtjates olevate omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mida käsitletakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, samuti |

90.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 155 võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada erinevate portfellide puhul erinevaid meetodeid (lihtsustatud riskikaalu meetod, riskiparameetritel põhinev meetod või sisemudelitel põhinev meetod), kui nad kasutavad kõnealuseid erinevaid meetodeid sisemise riskijuhtimisega seotud eesmärkidel. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR EQU IRB 1 riskiga kaalutud vara ka selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt).

Rida

Vormi CR EQU IRB 1 rida 020

RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEV MEETOD: KOKKU

Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormi CR EQU IRB 1 real 020.

Vormi CR EQU IRB 1 read 050–090

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETOD: KOKKU

LIHTSUSTATUD RISKIKAALU MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

Lihtsustatud riskikaalu meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 2) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vastavalt aluspositsiooni tunnustele ridadel 050–090.

Vormi CR EQU IRB 1 rida 100

SISEMUDELITEL PÕHINEV MEETOD

Sisemudelitel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 4) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet real 100.

Vormi CR EQU IRB 1 rida 110

OMAKAPITALI INVESTEERINGUD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskiga kaalutud vara selliste omakapitali investeeringute puhul, mille suhtes kohaldatakse püsiva riskikaalu käsitlust (ilma et neid siiski otseselt käsitletaks lihtsustatud riskikaalu meetodi kohaselt või (ajutiselt või alaliselt) osaliselt krediidiriski standardmeetodi kohaselt). Näiteks:

—

finantssektori ettevõtjates olevate omakapitali investeeringute riskiga kaalutud vara, mida käsitletakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 48 lõikele 4, samuti

| — | omakapitali investeeringuid, millele määratakse riskikaal 370 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 471 lõikele 2, |
| --- | --- |

—

omakapitali investeeringuid, millele määratakse riskikaal 370 % vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 471 lõikele 2,

kajastatakse real 110.

Vorm CR EQU IRB 2

RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES

Riskiparameetritel põhinevat meetodit (kapitalinõuete määruse artikli 155 lõige 3) kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad nõutud teavet vormis CR EQU IRB 2.

Kui riskiparameetritel põhinevat meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad ainulaadset reitingusüsteemi või saavad andmeid kajastada vastavalt sisemisele põhiskaalale, kajastavad nad vormis CR EQU IRB 2 asjaomase ainulaadse reitingusüsteemi või põhiskaalaga seotud reitinguklasse või kogumeid. Mis tahes muul juhul erinevad reitingusüsteemid ühendatakse ja järjestatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele. Erinevate reitingusüsteemide võlgnike reitinguklassid või kogumid koondatakse ja järjestatakse igale võlgniku reitinguklassile määratud madalaimast makseviivituse tõenäosusest kõrgeima makseviivituse tõenäosuseni.

3.6.   C 11.00 – ARVELDUS/ÜLEKANDERISK (CR SETT)

3.6.1.   Üldised märkused

| 91. | Käesolevas vormis esitatakse teave nii kauplemisportfelli kui ka kauplemisportfelliväliste tehingute kohta, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, ja nende vastavad arveldusriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378. |
| --- | --- |

91.

Käesolevas vormis esitatakse teave nii kauplemisportfelli kui ka kauplemisportfelliväliste tehingute kohta, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, ja nende vastavad arveldusriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378.

| 92. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR SETT teavet arveldus/ülekanderiski kohta seoses nii nende kauplemisportfelli kuuluvate kui ka kauplemisportfelliväliste võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega. |
| --- | --- |

92.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad vormis CR SETT teavet arveldus/ülekanderiski kohta seoses nii nende kauplemisportfelli kuuluvate kui ka kauplemisportfelliväliste võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega.

| 93. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 ei võeta arveldus/ülekanderiski arvesse võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega seotud repotehingute ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ja võtmise puhul. Tuleb siiski tähele panna, et tuletisinstrumentide ja pika arveldustähtajaga tehingute suhtes, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, kohaldatakse arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378. |
| --- | --- |

93.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 ei võeta arveldus/ülekanderiski arvesse võlainstrumentide, aktsiate, välisvaluuta ja kaupadega seotud repotehingute ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmise ja võtmise puhul. Tuleb siiski tähele panna, et tuletisinstrumentide ja pika arveldustähtajaga tehingute suhtes, mis on pärast nende ettenähtud ülekandepäeva arveldamata, kohaldatakse arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378.

| 94. | Pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hinnavahe, mille raames nad võivad saada kahju. Hinnavahe arvutatakse asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse vahena, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju. |
| --- | --- |

94.

Pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hinnavahe, mille raames nad võivad saada kahju. Hinnavahe arvutatakse asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse vahena, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.

| 95. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud korrutavad selle hinnavahe kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 esitatud asjakohase teguriga, et määrata kindlaks vastavad omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

95.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud korrutavad selle hinnavahe kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 esitatud asjakohase teguriga, et määrata kindlaks vastavad omavahendite nõuded.

| 96. | Riskipositsiooni arvutamiseks korrutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b arveldus/ülekanderiski omavahendite nõuded 12,5ga. |
| --- | --- |

96.

Riskipositsiooni arvutamiseks korrutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b arveldus/ülekanderiski omavahendite nõuded 12,5ga.

| 97. | Tuleb silmas pidada, et kapitalinõuete määruse artikli 379 kohaste reguleerimata väärtpaberiülekannete omavahendite nõudeid ei kajastata vormis CR SETT, vaid krediidiriski vormides (CR SA, CR IRB). |
| --- | --- |

97.

Tuleb silmas pidada, et kapitalinõuete määruse artikli 379 kohaste reguleerimata väärtpaberiülekannete omavahendite nõudeid ei kajastata vormis CR SETT, vaid krediidiriski vormides (CR SA, CR IRB).

3.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehinguid vastavas kokkulepitud arveldushinnas.
  Veerus 010 võetakse arvesse kõiki arveldamata tehinguid, olenemata sellest, kas need on pärast ettenähtud arvelduspäeva kasumis või kahjumis. |
| 020 | ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 020 asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse hinnavahet, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.
  Veerus 020 kajastatakse ainult pärast ettenähtud arvelduspäeva kahjumis olevaid arveldamata tehinguid. |
| 030 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 030 omavahendite nõudeid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378. |
| 040 | ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

  Arveldusriski riskipositsiooni arvutamiseks korrutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 030 kajastatavad omavahendite nõuded 12,5ga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b. |

Veerg

010

ARVELDAMATA TEHINGUD ARVELDUSHINNAS

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehinguid vastavas kokkulepitud arveldushinnas.

Veerus 010 võetakse arvesse kõiki arveldamata tehinguid, olenemata sellest, kas need on pärast ettenähtud arvelduspäeva kasumis või kahjumis.

020

ARVELDAMATA TEHINGUTEST TULENEVA HINNAVAHE RISKIPOSITSIOON

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 020 asjaomase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema praeguse turuväärtuse hinnavahet, mis võib põhjustada krediidiasutusele või investeerimisühingule kahju.

Veerus 020 kajastatakse ainult pärast ettenähtud arvelduspäeva kahjumis olevaid arveldamata tehinguid.

030

OMAVAHENDITE NÕUDED

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 030 omavahendite nõudeid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 378.

040

ARVELDUSRISKI KOGURISKIPOSITSIOON

Arveldusriski riskipositsiooni arvutamiseks korrutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud veerus 030 kajastatavad omavahendite nõuded 12,5ga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punktile b.

| Rida |
| --- |
| 010 | Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 010 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad). |
| 020–060 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)


  5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)


  16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)


  31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)


  46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
  Arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva. |
| 070 | Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 070 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad). |
| 080–120 | Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)


  5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)


  16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)


  31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)


  46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 080–120 teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.
  Arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva. |

Rida

010

Kauplemisportfellivälised arveldamata tehingud kokku

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 010 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 010/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

020–060

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 020–060 teavet seoses kauplemisportfelliväliste positsioonide arveldus/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.

Arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

070

Kauplemisportfelli arveldamata tehingud kokku

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad real 070 agregeeritud teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus/ülekanderiskiga (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile ii ja artiklile 378).

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/010 pärast ettenähtud ülekandepäeva arveldamata tehingute kogusummat vastavates kokkulepitud arveldushindades.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/020 agregeeritud teavet kahjumis olevatest arveldamata tehingutest tuleneva hinnavahe riskipositsiooni kohta.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad andmeväljal 070/030 agregeeritud omavahendite nõudeid, mis tulenevad arveldamata tehingute omavahendite nõuete summeerimisest, korrutades veerus 020 kajastatud hinnavahe asjakohase teguriga, mis põhineb ettenähtud arvelduspäevale järgnevate tööpäevade arvul (kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriad).

080–120

Kuni 4 päeva arveldamata tehingud (tegur 0 %)

5 kuni 15 päeva arveldamata tehingud (tegur 8 %)

16 kuni 30 päeva arveldamata tehingud (tegur 50 %)

31 kuni 45 päeva arveldamata tehingud (tegur 75 %)

46 päeva või rohkem arveldamata tehingud (tegur 100 %)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad ridades 080–120 teavet seoses kauplemisportfelli positsioonide arveldus/ülekanderiskiga vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 378 tabelis 1 osutatud kategooriatele.

Arveldus/ülekanderiski omavahendite nõudeid ei pea kajastama tehingute puhul, mis on arveldamata vähem kui 5 tööpäeva pärast ettenähtud arvelduspäeva.

3.7.   C 12.00 – KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC SA)

3.7.1.   Üldised märkused

| 98. | Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse standardmeetodi kohaselt. Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid. |
| --- | --- |

98.

Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse standardmeetodi kohaselt. Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid.

| 99. | Vormis CR SEC SA kogutakse koondteavet kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta, mis on määratletud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11. |
| --- | --- |

99.

Vormis CR SEC SA kogutakse koondteavet kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta, mis on määratletud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11.

3.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

  Väärtpaberistamise tehingu algatanud krediidiasutus või investeerimisühing peab kajastama kõigi väärtpaberistamise tehingus algatatud olemasolevate väärtpaberistamise avatud positsioonide summat aruandekuupäeva seisuga, olenemata sellest, kellele positsioonid kuuluvad. Seega kajastatakse bilansilisi väärtpaberistamise positsioone (nt võlakirjad, allutatud laenud) ning bilansiväliseid positsioone ja tuletisinstrumente (nt allutatud krediidiliinid, likviidsuse tagamise tehingud, intressimäära vahetustehingud, krediidiriski vahetustehingud jne), mis on väärtpaberistamises algatatud.
  Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul, kus väärtpaberistamise tehingu algatajal ei ole mingit positsiooni, ei võta väärtpaberistamise tehingu algataja asjaomast väärtpaberistamist vormides CR SEC SA ja CR SEC IRB arvesse. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise tehingu algataja positsioonide hulka kuuluvaks kapitalinõuete määruse artikli 242 punkti 12 kohaste uuenevate nõuete väärtpaberistamisel kasutatavaid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid. |
| 020–040 | SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 249 ja 250 käsitatakse väärtpaberistatud riskipositsioonide krediidiriski kaitset nii, nagu ei oleks lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 020 | (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

  Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks. |
| 030 | (-) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

  „Sissevoolu” ja „väljavoolu” üldreegli kohaselt on selles veerus kajastatavad summad esitatud „sissevooluna” vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
  Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3. |
| 040 | KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

  Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
  Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid. |
| 050 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele a, c ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning mis tahes krediidiriski korrigeerimisi ja eraldisi. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
  Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.
  Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.
  Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga. |
| 060 | (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

  Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid. |
| 070 | RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohased väärtpaberistamise positsioonid ilma ümberhindlustegurite kohaldamiseta.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 040. |
| 080–110 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57
  Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).
  Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju). |
| 080 | (-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

  Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 ja seda reguleeritakse artikliga 235.
  Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju). |
| 090 | (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58 ja seda reguleeritakse artiklitega 195, 197 ja 200.
  Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse artiklite 218–236 kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.
  Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju). |
| 100–110 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

  Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu. |
| 100 | (-) KOGUVÄLJAVOOL

  Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ning artikli 235 lõiked 1 ja 2
  Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised” kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
  Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 090 [(-) koguväljavool]. |
| 110 | KOGUSISSEVOOL

  Väärtpaberistamise positsioone, mis on võlaväärtpaberid ja aktsepteeritud finantstagatis vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 197 lõikele 1, kajastatakse finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodi kasutamise korral sissevooluna selles veerus.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 100 (kogusissevool). |
| 120 | NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 110. |
| 130 | (-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

  See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veergudega 120 ja 130. |
| 140 | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 150. |
| 150–180 | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui kapitalinõuete määruses ei ole teisiti ette nähtud.
  Vt vormi CR SA „Kokku” veerud 160–190.
  Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %]. |
| 190 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 200. |
| 200 | (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikliga 258 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, millele on määratud riskikaal 1 250 %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha. |
| 210 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

  Riskipositsiooni väärtus, millest on lahutatud omavahenditest maha arvatud riskipositsiooni väärtus. |
| 220–320 | SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID, JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES |
| 220–260 | REITINGU SAANUD POSITSIOONID

  Reitingu saanud positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 8.
  Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikliga 251 (tabel 1). |
| 270 | RISKIKAAL 1 250 % (REITINGUTA POSITSIOONID)

  Reitinguta positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 7. |
| 280 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

  Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5
  Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine). |
| 290 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU

  Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse teise või kõrgema järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriasse kuuluvate väärtpaberistamise positsioonide käsitlust varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmis, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 254.
  Varaga tagatud kommertsväärtpaberite programm on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 249 lõikes 9. |
| 300 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%)

  Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal. |
| 310 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõige 1 ja artikli 259 lõige 3 Väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohaselt. |
| 320 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL (%)

  Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal. |
| 330 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud. |
| 340 | MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

  Sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel selles veerus ei võeta arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 350 | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

  Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida kõnealuse määruse artiklite 405, 406 või 409 teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250 %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole. Sellise täiendava riskikaalu võib kehtestada mitte ainult investorist krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, vaid ka väärtpaberistamise tehingu algatajatele, sponsoritele ja algsetele laenuandjatele. |
| 360 | LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

  Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 330 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud. |
| 370–380 | RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 370)/pärast (veerg 380) kapitalinõuete määruse artiklis 252 (praegu makseviivituses olevate või eriti suure riskiga seotud riskipositsioonide väärtpaberistamine) või artikli 256 lõikes 4 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul) sätestatud piirangute kohaldamist. |
| 390 | MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

  Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel. |

Veerg

010

ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

Väärtpaberistamise tehingu algatanud krediidiasutus või investeerimisühing peab kajastama kõigi väärtpaberistamise tehingus algatatud olemasolevate väärtpaberistamise avatud positsioonide summat aruandekuupäeva seisuga, olenemata sellest, kellele positsioonid kuuluvad. Seega kajastatakse bilansilisi väärtpaberistamise positsioone (nt võlakirjad, allutatud laenud) ning bilansiväliseid positsioone ja tuletisinstrumente (nt allutatud krediidiliinid, likviidsuse tagamise tehingud, intressimäära vahetustehingud, krediidiriski vahetustehingud jne), mis on väärtpaberistamises algatatud.

Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul, kus väärtpaberistamise tehingu algatajal ei ole mingit positsiooni, ei võta väärtpaberistamise tehingu algataja asjaomast väärtpaberistamist vormides CR SEC SA ja CR SEC IRB arvesse. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise tehingu algataja positsioonide hulka kuuluvaks kapitalinõuete määruse artikli 242 punkti 12 kohaste uuenevate nõuete väärtpaberistamisel kasutatavaid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid.

020–040

SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 249 ja 250 käsitatakse väärtpaberistatud riskipositsioonide krediidiriski kaitset nii, nagu ei oleks lõpptähtaegade mittevastavust.

020

(-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

030

(-) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

„Sissevoolu” ja „väljavoolu” üldreegli kohaselt on selles veerus kajastatavad summad esitatud „sissevooluna” vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.

Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3.

040

KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.

Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

050

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele a, c ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning mis tahes krediidiriski korrigeerimisi ja eraldisi. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.

Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.

Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.

Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga.

060

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

070

RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohased väärtpaberistamise positsioonid ilma ümberhindlustegurite kohaldamiseta.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 040.

080–110

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57

Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).

Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

080

(-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59 ja seda reguleeritakse artikliga 235.

Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

090

(-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58 ja seda reguleeritakse artiklitega 195, 197 ja 200.

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju ning kapitalinõuete määruse artiklite 218–236 kohaseid bilansilise tasaarvestuse kokkuleppeid käsitatakse rahalise tagatisena.

Vt vormi CR SA juhiseid (selliste krediidiriski maandamise tehnikate kajastamine, millel on asendusmõju).

100–110

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

100

(-) KOGUVÄLJAVOOL

Kapitalinõuete määruse artikli 222 lõige 3 ning artikli 235 lõiked 1 ja 2

Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised” kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 090 [(-) koguväljavool].

110

KOGUSISSEVOOL

Väärtpaberistamise positsioone, mis on võlaväärtpaberid ja aktsepteeritud finantstagatis vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 197 lõikele 1, kajastatakse finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetodi kasutamise korral sissevooluna selles veerus.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 100 (kogusissevool).

120

NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 110.

130

(-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veergudega 120 ja 130.

140

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 150.

150–180

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui kapitalinõuete määruses ei ole teisiti ette nähtud.

Vt vormi CR SA „Kokku” veerud 160–190.

Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %].

190

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.

Kõnealune teave on seotud vormi CR SA „Kokku” veeruga 200.

200

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikliga 258 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, millele on määratud riskikaal 1 250 %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

210

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

Riskipositsiooni väärtus, millest on lahutatud omavahenditest maha arvatud riskipositsiooni väärtus.

220–320

SELLISE RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUSE, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID, JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

220–260

REITINGU SAANUD POSITSIOONID

Reitingu saanud positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 8.

Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikliga 251 (tabel 1).

270

RISKIKAAL 1 250 % (REITINGUTA POSITSIOONID)

Reitinguta positsioon on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 7.

280

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

Kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5

Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).

290

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE TEISE JÄRJEKOHA KAHJU

Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse teise või kõrgema järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriasse kuuluvate väärtpaberistamise positsioonide käsitlust varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmis, nagu on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklis 254.

Varaga tagatud kommertsväärtpaberite programm on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 249 lõikes 9.

300

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE – MILLEST: KESKMINE RISKIKAAL (%)

Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

310

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõige 1 ja artikli 259 lõige 3 Väärtpaberistamise positsioonide riskipositsiooni väärtus sisemisel hinnangul põhineva meetodi kohaselt.

320

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL (%)

Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

330

RISKIGA KAALUTUD VARA

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

340

MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

Sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel selles veerus ei võeta arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

350

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida kõnealuse määruse artiklite 405, 406 või 409 teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250 %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole. Sellise täiendava riskikaalu võib kehtestada mitte ainult investorist krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, vaid ka väärtpaberistamise tehingu algatajatele, sponsoritele ja algsetele laenuandjatele.

360

LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 330 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

370–380

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 370)/pärast (veerg 380) kapitalinõuete määruse artiklis 252 (praegu makseviivituses olevate või eriti suure riskiga seotud riskipositsioonide väärtpaberistamine) või artikli 256 lõikes 4 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul) sätestatud piirangute kohaldamist.

390

MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE STANDARDMEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

| 100. | Vorm CR SEC SA on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste lõikes. |
| --- | --- |

100.

Vorm CR SEC SA on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste lõikes.

| 101. | Koguriskipositsioon (aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid.






  Rida |
| --- | --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades. |
| 020 | MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

  Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele. |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja. |
| 040–060 | BILANSILISED KIRJED

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis a on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara standardmeetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.
  Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (rida 050) ja edasiväärtpaberistamiste (rida 060) lõikes. |
| 070–090 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
  Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.
  Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.
  Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku”.
  Bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid jaotatakse väärtpaberistamiste (veerg 080) ja edasiväärtpaberistamiste (veerg 090) lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 251 tabelile 1. |
| 100 | ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

  Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14. |
| 110 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.
  Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 120–140 | BILANSILISED KIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul. |
| 150–170 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 180 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 190–210 | BILANSILISED KIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul. |
| 220–240 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 250–290 | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

  Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 251 tabeliga 1). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
  Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 190–270 ja 330–340. |

101.

Koguriskipositsioon (aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid.

Rida

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades.

020

MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele.

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

040–060

BILANSILISED KIRJED

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis a on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara standardmeetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus pärast spetsiifilisi krediidiriskiga korrigeerimisi.

Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (rida 050) ja edasiväärtpaberistamiste (rida 060) lõikes.

070–090

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.

Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.

Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.

Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku”.

Bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid jaotatakse väärtpaberistamiste (veerg 080) ja edasiväärtpaberistamiste (veerg 090) lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 251 tabelile 1.

100

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14.

110

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.

Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

120–140

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

150–170

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

180

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

190–210

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

220–240

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

250–290

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on standardmeetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 251 tabeliga 1). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.

Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 190–270 ja 330–340.

3.8.   C 13.00 – KREDIIDIRISK – VÄÄRTPABERISTAMINE: SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED (CR SEC IRB)

3.8.1.   Üldised märkused

| 102. | Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse sisereitingute meetodi kohaselt. |
| --- | --- |

102.

Käesolevas vormis esitatakse teave kõigi väärtpaberistamiste kohta, mille puhul võetakse arvesse riski olulise osa ülekandmist ja mille puhul on aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seotud väärtpaberistamisega, mida käsitletakse sisereitingute meetodi kohaselt.

| 103. | Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid. |
| --- | --- |

103.

Kajastatav teave sõltub krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises. Seega kohaldatakse väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite suhtes asjakohaseid aruandluskirjeid.

| 104. | Vormi CR SEC IRB ulatus on sama kui vormi CR SEC SA puhul. Selles esitatakse koondteave kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta. |
| --- | --- |

104.

Vormi CR SEC IRB ulatus on sama kui vormi CR SEC SA puhul. Selles esitatakse koondteave kauplemisportfelliväliste traditsiooniliste väärtpaberistamiste ja sünteetiliste väärtpaberistamiste kohta.

3.8.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

  Bilansiliste kirjete kogusummat käsitleva rea puhul vastab selles veerus kajastatav summa väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummale aruandekuupäeva seisuga.
  Vt vormi CR SEC SA veerg 010. |
| 020–040 | SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Kapitalinõuete määruse artiklid 249 ja 250
  Väärtpaberistamise struktuuriga seotud krediidiriski maandamise tehnikate korrigeeritud väärtuses ei võeta arvesse lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 020 | (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

  Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks. |
| 030 | (-) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

  „Sissevoolu” ja „väljavoolu” üldreegli kohaselt on vormi CR SEC IRB veerus 030 kajastatavad summad esitatud „sissevooluna” vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.
  Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3. |
| 040 | KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

  Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.
  Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid. |
| 050 | VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele b, d ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning koos väärtuse korrigeerimiste ja eraldistega. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.
  Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.
  Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.
  Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga. |
| 060–090 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57
  Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul). |
| 060 | (-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

  Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.
  Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud korrigeeritud väärtuse GA arvutamise korda täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral sama nõudeõiguse järgu puhul.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veergudega 040 ja 050. |
| 070 | (-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

  Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58.
  Kuna finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod ei ole kohaldatav, kajastatakse selles veerus ainult kapitalinõuete määruse artikli 200 kohast otsest krediidiriski kaitset.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 060. |
| 080–090 | KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

  Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu. |
| 080 | (-) KOGUVÄLJAVOOL

  Kapitalinõuete määruse artikkel 236
  Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised” kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
  Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 070. |
| 090 | KOGUSISSEVOOL

  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 080. |
| 100 | RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

  Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 090. |
| 110 | (-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

  Kapitalinõuete määruse artiklid 218–222. See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218). |
| 120 | RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit. |
| 130–160 | BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui ei ole sätestatud teisiti.
  Ümberhindlustegur on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 56.
  Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %]. |
| 170 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.
  Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 110. |
| 180 | (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 266 lõikega 3 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha. |
| 190 | RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID |
| 200–320 | VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 261
  Sisereitingute meetodi kohaseid väärtpaberistamise positsioone, millele on antud kaudne reiting vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 259 lõikele 2, kajastatakse reitingu saanud positsioonidena.
  Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabeliga 4. |
| 330 | REGULATIIVNE MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 262 kohane regulatiivne meetod.
  Väärtpaberistamise positsiooni riskikaal on kas 7 % või vastavalt ette nähtud valemitele kohaldatav riskikaal, olenevalt sellest, kumb neist on suurem. |
| 340 | REGULATIIVNE MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

  Väärtpaberistamise positsioonide krediidiriski maandamist võidakse arvesse võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 264. Sel juhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing positsiooni tegelikku riskikaalu, vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 2, kui ta on saanud täieliku krediidiriski kaitse (tegeliku riskikaalu arvutamiseks jagatakse positsiooni riskiga kaalutud vara positsiooni riskipositsiooni väärtusega ja korrutatakse tulemus 100ga).
  Kui positsioonil on osaline krediidiriski kaitse, peab krediidiasutus või investeerimisühing kohaldama regulatiivset meetodit, kasutades väärtpaberistamise seeria n-ö paksust T, mida on korrigeeritud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 3.
  Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid. |
| 350 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

  Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi suurim riskikaal).
  Kapitalinõuete määruse artikli 263 lõigetega 2 ja 3 on ette nähtud erikäsitlus, mida kohaldatakse juhul, kui Kirb-i ei saa arvutada.
  Likviidsuse tagamise tehingute raames võimaldatud kasutamata likviidsuslimiite kajastatakse kirje „bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid” all.
  Kuni väärtpaberistamise tehingu algataja suhtes kohaldatakse erikäsitlust, sest Kirb-i ei saa arvutada, tuleks veerus 350 kajastada sellist riskiga kaalumise käsitlust, mida kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 263 sätestatud käsitluse alla kuuluva likviidsuse tagamise tehingu riskipositsiooni väärtuse suhtes.
  Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikega 5 ja artikliga 265. |
| 360 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE: KESKMINE RISKIKAAL

  Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal. |
| 370 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõigetega 3 ja 4 on ette nähtud kommertsväärtpaberite programmi positsioonide puhul kasutatav sisemisel hinnangul põhinev meetod. |
| 380 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

  Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid. |
| 390 | (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE

  Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad kapitalinõuete määruse artikli 266 lõiget 1 (kohaldatakse ainult väärtpaberistamise tehingu algatajate suhtes, kui riskipositsiooni ei ole omavahenditest maha arvatud) ja lõiget 2.
  Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid. |
| 400 | RISKIGA KAALUTUD VARA

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud. |
| 410 | MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

  Selliste sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel, mille puhul esineb lõpptähtaegade mittevastavus, ei võeta selles veerus arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust. |
| 420 | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

  Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250 %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole. |
| 430 | LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

  Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 400 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.
  Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi. |
| 440–450 | RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 440)/pärast (veerg 450) kapitalinõuete määruse artiklis 260 sätestatud ülempiiri kohaldamist. Lisaks tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artiklit 265 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul). |
| 460 | MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

  Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel. |

Veerg

010

ALGATATUD VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID KOKKU

Bilansiliste kirjete kogusummat käsitleva rea puhul vastab selles veerus kajastatav summa väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummale aruandekuupäeva seisuga.

Vt vormi CR SEC SA veerg 010.

020–040

SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED: VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KREDIIDIRISKI KAITSE

Kapitalinõuete määruse artiklid 249 ja 250

Väärtpaberistamise struktuuriga seotud krediidiriski maandamise tehnikate korrigeeritud väärtuses ei võeta arvesse lõpptähtaegade mittevastavust.

020

(-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (CVA)

Kapitalinõuete määruse artikli 223 lõikega 2 on ette nähtud üksikasjalik kord selles veerus kajastatava volatiilsusega korrigeeritud tagatise väärtuse (CVA) arvutamiseks.

030

(-) KOGUVÄLJAVOOL: KAUDSE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (G*)

„Sissevoolu” ja „väljavoolu” üldreegli kohaselt on vormi CR SEC IRB veerus 030 kajastatavad summad esitatud „sissevooluna” vastavas krediidiriski vormis (CR SA või CR IRB) ja krediidiriski kaitse andja (st kolmas isik, kellele väärtpaberistamise seeria kaudse krediidiriski kaitse kaudu üle kantakse) asjakohases riskipositsiooni klassis.

Valuutariskiga korrigeeritud krediidiriski kaitse nimiväärtuse (G*) arvutamise kord on kehtestatud kapitalinõuete määruse artikli 233 lõikes 3.

040

KREDIIDIRISKI KAITSE SÄILITATUD VÕI TAGASI OSTETUD TINGLIK VÄÄRTUS

Kõiki säilitatud või tagasi ostetud väärtpaberistamise seeriaid (nt säilitatud esimese järjekoha kahju positsioonid) kajastatakse nimiväärtuses.

Krediidiriski kaitse säilitatud või tagasi ostetud väärtuse arvutamisel ei võeta arvesse järelevalvelisi krediidiriski kaitse väärtuskärpeid.

050

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad väärtpaberistamise positsioonid, mis on arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktidele b, d ja e ning lõikele 2, kohaldamata krediidiriski ümberhindlustegureid ning koos väärtuse korrigeerimiste ja eraldistega. Tasaarvestus on asjakohane ainult samale väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjatele antud mitme tuletislepingu puhul, mis on kaetud aktsepteeritud tasaarvestuslepinguga.

Selles veerus kajastatavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised on seotud ainult väärtpaberistamise positsioonidega. Väärtpaberistatud positsioonide väärtuse korrigeerimisi arvesse ei võeta.

Ennetähtaegse amortiseerimise klausli korral peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud täpsustama kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikes 2 määratletud väärtpaberistamise tehingu algatajale kuuluva osaluse.

Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul võrduvad bilansiliste kirjete ja/või investorite osaluste (ennetähtaegne amortiseerimine) vormis olevad väärtpaberistamise tehingu algataja hoitavad positsioonid veergude 010–040 summaga.

060–090

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. peatükk ja artikli 4 lõike 1 punkt 57

Selles veergude kogumis kogutakse teavet krediidiriski maandamise tehnikate kohta, millega riskipositsiooni või riskipositsioonide krediidiriski vähendatakse riskipositsioonide asendamise teel (nagu märgitud allpool sissevoolu ja väljavoolu puhul).

060

(-) KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (GA)

Kaudne krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 59.

Kapitalinõuete määruse artiklis 236 on kirjeldatud korrigeeritud väärtuse GA arvutamise korda täieliku krediidiriski kaitse/osalise krediidiriski kaitse korral sama nõudeõiguse järgu puhul.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veergudega 040 ja 050.

070

(-) OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE

Otsene krediidiriski kaitse on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58.

Kuna finantstagatise mõju arvutamise lihtmeetod ei ole kohaldatav, kajastatakse selles veerus ainult kapitalinõuete määruse artikli 200 kohast otsest krediidiriski kaitset.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 060.

080–090

KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE

Samuti kajastatakse samade riskipositsiooni klasside ning vajaduse korral riskikaalude või võlgniku reitinguklasside sisest sissevoolu ja väljavoolu.

080

(-) KOGUVÄLJAVOOL

Kapitalinõuete määruse artikkel 236

Väljavool vastab kirje „riskipositsioon, millest on maha arvatud väärtuse korrigeerimised ja eraldised” kaetud osale, mis arvatakse maha võlgniku riskipositsiooni klassist ja vajaduse korral riskikaalust või võlgniku reitinguklassist ning seejärel määratakse krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Seda summat käsitatakse sissevooluna krediidiriski kaitse andja riskipositsiooni klassi ja vajaduse korral riskikaalu või võlgniku reitinguklassi.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 070.

090

KOGUSISSEVOOL

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 080.

100

RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Vastavasse riskikaalu ja riskipositsiooni klassi määratud riskipositsioon pärast sellise sissevoolu ja väljavoolu arvessevõtmist, mis tuleneb krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamisest, millel on riskipositsioonile asendusmõju.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 090.

110

(-) KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSESE KREDIIDIRISKI KAITSE KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (CVAM) FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETODI ALUSEL

Kapitalinõuete määruse artiklid 218–222. See kirje hõlmab ka krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju (kapitalinõuete määruse artikkel 218).

120

RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*)

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes seega ei kohaldata artikli 246 lõike 1 punktis c sätestatud ümberhindlustegurit.

130–160

BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE (E*) JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktiga c on ette nähtud, et bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on tema nimiväärtus, mida on korrutatud ümberhindlusteguriga. Kõnealune ümberhindlustegur on 100 %, kui ei ole sätestatud teisiti.

Ümberhindlustegur on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 56.

Aruandluse eesmärgil kajastatakse riskipositsiooni täielikult korrigeeritud väärtust (E*) vastavalt järgmisele neljale üksteist välistavasse ümberhindlustegurite vahemikule: 0 %, [0 %, 20 %], [20 %, 50 %] ja [50 %, 100 %].

170

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 246 kohased väärtpaberistamise positsioonid.

Kõnealune teave on seotud vormi CR IRB veeruga 110.

180

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 266 lõikega 3 on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud alternatiivina positsiooni kaasamisele oma riskiga kaalutud vara arvutusse arvata positsiooni riskipositsiooni väärtuse omavahenditest maha.

190

RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID

200–320

VÄLISREITINGU MEETOD (KREDIIDIKVALITEEDI ASTMED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 261

Sisereitingute meetodi kohaseid väärtpaberistamise positsioone, millele on antud kaudne reiting vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 259 lõikele 2, kajastatakse reitingu saanud positsioonidena.

Riskipositsiooni väärtus, mille suhtes kohaldatakse riskikaalusid, jaotatakse krediidikvaliteedi astmete lõikes, nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabeliga 4.

330

REGULATIIVNE MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 262 kohane regulatiivne meetod.

Väärtpaberistamise positsiooni riskikaal on kas 7 % või vastavalt ette nähtud valemitele kohaldatav riskikaal, olenevalt sellest, kumb neist on suurem.

340

REGULATIIVNE MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

Väärtpaberistamise positsioonide krediidiriski maandamist võidakse arvesse võtta vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 264. Sel juhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing positsiooni tegelikku riskikaalu, vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 2, kui ta on saanud täieliku krediidiriski kaitse (tegeliku riskikaalu arvutamiseks jagatakse positsiooni riskiga kaalutud vara positsiooni riskipositsiooni väärtusega ja korrutatakse tulemus 100ga).

Kui positsioonil on osaline krediidiriski kaitse, peab krediidiasutus või investeerimisühing kohaldama regulatiivset meetodit, kasutades väärtpaberistamise seeria n-ö paksust T, mida on korrigeeritud vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 264 lõikele 3.

Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid.

350

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi suurim riskikaal).

Kapitalinõuete määruse artikli 263 lõigetega 2 ja 3 on ette nähtud erikäsitlus, mida kohaldatakse juhul, kui Kirb-i ei saa arvutada.

Likviidsuse tagamise tehingute raames võimaldatud kasutamata likviidsuslimiite kajastatakse kirje „bilansivälised kirjed ja tuletisinstrumendid” all.

Kuni väärtpaberistamise tehingu algataja suhtes kohaldatakse erikäsitlust, sest Kirb-i ei saa arvutada, tuleks veerus 350 kajastada sellist riskiga kaalumise käsitlust, mida kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 263 sätestatud käsitluse alla kuuluva likviidsuse tagamise tehingu riskipositsiooni väärtuse suhtes.

Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikega 5 ja artikliga 265.

360

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE: KESKMINE RISKIKAAL

Esitatakse riskipositsioonide väärtusega kaalutud keskmine riskikaal.

370

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõigetega 3 ja 4 on ette nähtud kommertsväärtpaberite programmi positsioonide puhul kasutatav sisemisel hinnangul põhinev meetod.

380

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD: KESKMINE RISKIKAAL

Selles veerus kajastatakse kaalutud keskmisi riskikaalusid.

390

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISTEST JA ERALDISTEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA VÄHENDAMINE

Sisereitingute meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgivad kapitalinõuete määruse artikli 266 lõiget 1 (kohaldatakse ainult väärtpaberistamise tehingu algatajate suhtes, kui riskipositsiooni ei ole omavahenditest maha arvatud) ja lõiget 2.

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

400

RISKIGA KAALUTUD VARA

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne lõpptähtaegade mittevastavustest või hoolduskohustuste sätete rikkumisest tulenevaid korrigeerimisi, välja arvatud mis tahes riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

410

MILLEST: SÜNTEETILISED VÄÄRTPABERISTAMISED

Selliste sünteetiliste väärtpaberistamiste kajastamisel, mille puhul esineb lõpptähtaegade mittevastavus, ei võeta selles veerus arvesse mis tahes lõpptähtaegade mittevastavust.

420

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõikega 2, artikli 406 lõikega 2 ja artikliga 407 on ette nähtud, et juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida teatavaid nõudeid, tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kehtestavad proportsionaalse täiendava riskikaalu, mis on vähemalt 250 % riskikaalust (ülempiiriga 1 250 %), mida kohaldataks asjaomaste väärtpaberistamise positsioonide suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jaole.

430

LÕPPTÄHTAEGADE MITTEVASTAVUSEST TULENEV RISKIGA KAALUTUD VARA KORRIGEERIMINE

Sünteetiliste väärtpaberistamiste lõpptähtaegade mittevastavuse puhul kajastatakse kapitalinõuete määruse artiklis 250 määratletud RW*-RW(SP), välja arvatud väärtpaberistamise seeriate puhul, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 % ja mille puhul on kajastatav summa võrdne nulliga. Tuleb tähele panna, et RW(SP) ei hõlma mitte ainult veerus 400 kajastatud riskiga kaalutud vara, vaid ka riskiga kaalutud vara, mis vastab riskipositsioonidele, mis on väljavoolu kaudu teise vormi ümber jaotatud.

Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi.

440–450

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA: ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST/PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki 3. jao kohaselt arvutatav riskiga kaalutud koguvara enne (veerg 440)/pärast (veerg 450) kapitalinõuete määruse artiklis 260 sätestatud ülempiiri kohaldamist. Lisaks tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artiklit 265 (täiendavad omavahendite nõuded ennetähtaegse amortiseerimise klausleid sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamiste puhul).

460

MEMOKIRJE: RISKIGA KAALUTUD VARA, MIS VASTAB VÄLJAVOOLULE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASEST VÄÄRTPABERISTAMISEST MUUDESSE RISKIPOSITSIOONI KLASSIDESSE

Riskiga kaalutud vara, mis tuleneb riskimaanduse andjale ümberjaotatud riskipositsioonidest (ja mida seepärast arvutatakse vastavas vormis), mida võetakse arvesse väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri arvutamisel.

| 105. | Vorm CR SEC IRB on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste riskikaalu rühmade lõikes. |
| --- | --- |

105.

Vorm CR SEC IRB on jagatud kolme peamisse reakogumisse, milles esitatakse andmed väärtpaberistamise tehingu algatajate, sponsorite ja investorite algatatud/sponsoreeritud/säilitatud või ostetud riskipositsioonide kohta. Neist igaühe puhul on teave jaotatud bilansiliste ning bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide lõikes, samuti väärtpaberistamiste ja edasiväärtpaberistamiste riskikaalu rühmade lõikes.

| 106. | Koguriskipositsioon (aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid.






  Rida |
| --- | --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades. |
| 020 | MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

  Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele. |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja. |
| 040–090 | BILANSILISED KIRJED

  Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis b on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus, võtmata arvesse mis tahes tehtud krediidiriskiga korrigeerimisi.
  Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 050–070) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 080–090) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4. |
| 100–150 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.
  Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumentidest tulenevad bilansivälised väärtpaberistamise positsioonid määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.
  Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.
  Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku”.
  Bilansivälised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 110–130) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 140–150) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4. |
| 160 | ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

  Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14. |
| 170 | INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.
  Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 180–230 | BILANSILISED KIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul. |
| 240–290 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 300 | SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

  Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 310–360 | BILANSILISED KIRJED

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 370–420 | BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

  Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul. |
| 430–540 | AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

  Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 tabeliga 4). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.
  Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 170–320 ja 400–410. |

106.

Koguriskipositsioon (aruandekuupäeva seisuga) on jaotatud ka väärtpaberistamise alguses kohaldatud krediidikvaliteedi astmete lõikes (viimane reakogum). Kõnealust teavet esitavad väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid.

Rida

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Koguriskipositsioon tähendab avatud väärtpaberistamise positsioonide kogusummat. Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult kogu teave, mida väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja investorid on kajastanud järgnevates ridades.

020

MILLEST: EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

Avatud edasiväärtpaberistamise positsioonide kogusumma vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 63 ja 64 sätestatud määratlustele.

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide ja ennetähtaegse amortiseerimise kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud väärtpaberistamise tehingu algataja.

040–090

BILANSILISED KIRJED

Kapitalinõuete määruse artikli 246 lõike 1 punktis b on sätestatud, et juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab riskiga kaalutud vara sisereitingute meetodi kohaselt, on bilansilise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks selle bilansiline väärtus, võtmata arvesse mis tahes tehtud krediidiriskiga korrigeerimisi.

Bilansilised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 050–070) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 080–090) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4.

100–150

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes ridades esitatakse andmed bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide väärtpaberistamise positsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse väärtpaberistamise raamistiku kohaselt ümberhindlustegurit. Bilansivälise väärtpaberistamise positsiooni riskipositsiooni väärtuseks on selle nimiväärtus, millest on maha arvatud kõnealuse väärtpaberistamise positsiooni mis tahes spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja mida on korrutatud ümberhindlusteguriga 100 %, kui ei ole ette nähtud teisiti.

Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumentidest tulenevad bilansivälised väärtpaberistamise positsioonid määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendiga seonduvast vastaspoole krediidiriskist tuleneva riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa, II jaotise 6. peatükile.

Likviidsuse tagamise tehingute, krediidilimiitide ja maksete vahendajate rahaliste ettemaksete puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutamata osa.

Intressimäära ja valuutavahetustehingute puhul kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskipositsiooni väärtust (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 246 lõikele 1), mis on kindlaks määratud vormis CR SA „Kokku”.

Bilansivälised kirjed jaotatakse väärtpaberistamiste (A-B-C, read 110–130) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E, read 140–150) riskikaalu rühmade lõikes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 261 lõike 1 tabelile 4.

160

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE

Seda rida kohaldatakse ainult ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate uuenevate nõuete väärtpaberistamise tehingute algatajate suhtes, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 13 ja 14.

170

INVESTOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on investor.

Kapitalinõuete määruses ei ole sätestatud investori sõnaselget määratlust. Seepärast tuleb selles kontekstis käsitada investorina sellist krediidiasutust või investeerimisühingut, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

180–230

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete puhul.

240–290

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

300

SPONSOR: KOGURISKIPOSITSIOON

Sellel real esitatakse kokkuvõtlikult teave selliste väärtpaberistamise positsioonide bilansiliste ja bilansiväliste kirjete ning tuletisinstrumentide kohta, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud sponsor. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

310–360

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

370–420

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamiste (A-B-C) ja edasiväärtpaberistamiste (D-E) klassifitseerimise kriteeriume nagu väärtpaberistamise tehingu algataja bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide puhul.

430–540

AVATUD POSITSIOONIDE JAOTUS VÄÄRTPABERISTAMISE ALGUSES KOHALDATAVATE KREDIIDIKVALITEEDI ASTMETE LÕIKES

Nendes ridades esitatakse teave (aruandluskuupäeva seisuga) avatud positsioonide kohta väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeval (väärtpaberistamise alguses) kohaldatavate krediidikvaliteedi astmete lõikes (nagu on sisereitingute meetodi puhul ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 261 tabeliga 4). Kõnealuse teabe puudumisel kajastatakse krediidikvaliteedi astmeid käsitlevate andmetega samaväärseid varaseimaid kättesaadavaid andmeid.

Nendes ridades kajastatakse andmeid ainult veergudes 170–320 ja 400–410.

3.9.   C 14.00 – ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA (SEC DETAILS)

3.9.1.   Üldised märkused

| 107. | Käesolevas vormis kogutakse teavet tehingupõhiselt (mitte koondteabena, nagu seda kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC ja MKR SA CTP) kõigi väärtpaberistamiste kohta, millega aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on seotud. Kajastada tuleb iga väärtpaberistamise peamisi tunnuseid, nt alusvarade kogumi laad ja omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

107.

Käesolevas vormis kogutakse teavet tehingupõhiselt (mitte koondteabena, nagu seda kajastatakse vormides CR SEC SA, CR SEC IRB, MKR SA SEC ja MKR SA CTP) kõigi väärtpaberistamiste kohta, millega aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on seotud. Kajastada tuleb iga väärtpaberistamise peamisi tunnuseid, nt alusvarade kogumi laad ja omavahendite nõuded.

| 108. | Käesolevat vormi täidetakse järgmistel juhtudel.






  a. | Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing hoiab vähemalt ühte väärtpaberistamise positsiooni. See tähendab, et olenemata sellest, kas riski oluline osa on üle kantud või mitte, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe kõigi (nii kauplemisportfelliväliste kui ka kauplemisportfelli kuuluvate) positsioonide kohta, mida nad hoiavad. Hoitavad positsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse artikli 405 kohaselt säilitatud positsioone. |
| --- | --- | --- |

108.

Käesolevat vormi täidetakse järgmistel juhtudel.

a.

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kui asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing hoiab vähemalt ühte väärtpaberistamise positsiooni. See tähendab, et olenemata sellest, kas riski oluline osa on üle kantud või mitte, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teabe kõigi (nii kauplemisportfelliväliste kui ka kauplemisportfelli kuuluvate) positsioonide kohta, mida nad hoiavad. Hoitavad positsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse artikli 405 kohaselt säilitatud positsioone.

| b. | Aruandeaasta jooksul (1) aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kus asjaomasel krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole positsiooni. |
| --- | --- |

b.

Aruandeaasta jooksul (1) aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu algatatud/sponsoreeritud väärtpaberistamised, kus asjaomasel krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole positsiooni.

| c. | Väärtpaberistamised, mille esmane alusvara on finantskohustused, mille on algselt emiteerinud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ja mille on (osaliselt) omandanud väärtpaberistamisettevõtja. See alusvara võib hõlmata pandikirju või muid kohustusi ja seda tuleb vastavalt kajastada veerus 160. |
| --- | --- |

c.

Väärtpaberistamised, mille esmane alusvara on finantskohustused, mille on algselt emiteerinud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ja mille on (osaliselt) omandanud väärtpaberistamisettevõtja. See alusvara võib hõlmata pandikirju või muid kohustusi ja seda tuleb vastavalt kajastada veerus 160.

| d. | Väärtpaberistamises hoitavad positsioonid, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor (st ta on investor või algne laenuandja). |
| --- | --- |

d.

Väärtpaberistamises hoitavad positsioonid, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor (st ta on investor või algne laenuandja).

| 109. | Käesoleva vormi esitavad konsolideerimisgrupid ja eraldiseisvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, (2) mis asuvad samas riigis, kus nende suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid. Juhul kui väärtpaberistamised hõlmavad mitut samasse konsolideerimisgruppi kuuluvat üksust, esitatakse üksikasjalik jaotus üksuste lõikes. |
| --- | --- |

109.

Käesoleva vormi esitavad konsolideerimisgrupid ja eraldiseisvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, (2) mis asuvad samas riigis, kus nende suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid. Juhul kui väärtpaberistamised hõlmavad mitut samasse konsolideerimisgruppi kuuluvat üksust, esitatakse üksikasjalik jaotus üksuste lõikes.

| 110. | Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 406 lõikele 1, millega on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonidesse investeerivad krediidiasutused ja investeerimisühingud koguvad asjaomaste väärtpaberistamiste kohta üksikasjalikku teavet hoolsuskohustuse täitmiseks, kohaldatakse käesoleva vormi aruandlusnõudeid piiratud määral ka investorite suhtes. Eelkõige peavad nad kajastama andmeid veergudes 010–040; 070–110; 160; 190; 290–400; 420–470. |
| --- | --- |

110.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 406 lõikele 1, millega on ette nähtud, et väärtpaberistamise positsioonidesse investeerivad krediidiasutused ja investeerimisühingud koguvad asjaomaste väärtpaberistamiste kohta üksikasjalikku teavet hoolsuskohustuse täitmiseks, kohaldatakse käesoleva vormi aruandlusnõudeid piiratud määral ka investorite suhtes. Eelkõige peavad nad kajastama andmeid veergudes 010–040; 070–110; 160; 190; 290–400; 420–470.

| 111. | Algse laenuandjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kes ei ole ka sama väärtpaberistamise tehingu algatajad ega sponsorid) kajastavad selles vormis andmeid üldiselt samal määral nagu investorid. |
| --- | --- |

111.

Algse laenuandjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kes ei ole ka sama väärtpaberistamise tehingu algatajad ega sponsorid) kajastavad selles vormis andmeid üldiselt samal määral nagu investorid.

3.9.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 005 | REA NUMBER

  Rea number on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne. |
| 010 | SISEKOOD

  Sisekood (tähtnumbriline), mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks. Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega. |
| 020 | VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS (kood/nimi)

  Väärtpaberistamise ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamist turul tuntakse. Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul. |
| 030 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS (kood/nimi)

  Selles veerus kajastatakse järelevalveasutuse poolt väärtpaberistamise tehingu algatajale antud koodi või kui seda ei ole, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.
  Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastab aruandev üksus kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate selliste üksuste tunnuseid, kes on tehinguga seotud (väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsori või algse laenuandjana). Kui koodi ei ole või kui aruandev üksus ei tea seda, kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu nime. |
| 040 | VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK; (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE)

  Kajastatakse järgmisi lühendeid:








  — | – | T | – | traditsiooniline väärtpaberistamine; |
| — | – | S | – | sünteetiline väärtpaberistamine. |

Veerg

005

REA NUMBER

Rea number on rea tunnus ja see peab tabeli iga rea puhul olema kordumatu. See on numbrilises järjestuses 1, 2, 3 jne.

010

SISEKOOD

Sisekood (tähtnumbriline), mida krediidiasutus või investeerimisühing kasutab väärtpaberistamise identifitseerimiseks. Sisekood on seotud väärtpaberistamise tunnusega.

020

VÄÄRTPABERISTAMISE TUNNUS (kood/nimi)

Väärtpaberistamise ametlikuks registreerimiseks kasutatav kood või kui seda ei ole, siis nimi, mille all väärtpaberistamist turul tuntakse. Kui on võimalik kasutada rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit ISIN (nt avalike tehingute puhul), kajastatakse selles veerus tähemärke, mis on samad kõigi väärtpaberistamise seeriate puhul.

030

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA TUNNUS (kood/nimi)

Selles veerus kajastatakse järelevalveasutuse poolt väärtpaberistamise tehingu algatajale antud koodi või kui seda ei ole, siis krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.

Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastab aruandev üksus kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate selliste üksuste tunnuseid, kes on tehinguga seotud (väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsori või algse laenuandjana). Kui koodi ei ole või kui aruandev üksus ei tea seda, kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu nime.

040

VÄÄRTPABERISTAMISE LIIK; (TRADITSIOONILINE/SÜNTEETILINE)

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

—

–

T

–

traditsiooniline väärtpaberistamine;

—

–

S

–

sünteetiline väärtpaberistamine.

Traditsioonilise väärtpaberistamise ja sünteetilise väärtpaberistamise määratlused on sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktides 10 ja 11.

050

RAAMATUPIDAMISKÄSITLUS: KAS VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONE KAJASTATAKSE BILANSIS VÕI NEED ARVATAKSE BILANSIST VÄLJA?

Väärtpaberistamise tehingu algatajad, sponsorid ja algsed laenuandjad kajastavad üht järgmistest lühenditest:

| — | – | K | – | kui kajastatakse täielikult; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | – | P | – | kui arvatakse osaliselt välja; |
| — | – | R | – | kui arvatakse täielikult välja; |
| — | – | N | – | kui ei kohaldata. |

—

–

K

–

kui kajastatakse täielikult;

—

–

P

–

kui arvatakse osaliselt välja;

—

–

R

–

kui arvatakse täielikult välja;

—

–

N

–

kui ei kohaldata.

Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult tehingu raamatupidamiskäsitlust.

Sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul märgivad väärtpaberistamise tehingu algatajad, et väärtpaberistatud riskipositsioonid on bilansist välja arvatud.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.

Lühend P (osaliselt välja arvatud) märgitakse juhul, kui väärtpaberistatud vara kajastatakse bilansis sel määral, mil aruandev üksus on sellega jätkuvalt seotud, vastavalt IAS 39 punktidele 30–35.

060

MAKSEVÕIMEKÄSITLUS: VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID?

Ainult väärtpaberistamise tehingu algatajad kajastavad järgmisi lühendeid:

| — | – | N | – | omavahendite nõudeid ei kohaldata; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | – | B | – | kauplemisportfelliväline; |
| — | – | T | – | kauplemisportfelli kuuluv; |
| — | – | A | – | osaliselt nii kauplemisportfelliväline kui kauplemisportfelli kuuluv. |

—

–

N

–

omavahendite nõudeid ei kohaldata;

—

–

B

–

kauplemisportfelliväline;

—

–

T

–

kauplemisportfelli kuuluv;

—

–

A

–

osaliselt nii kauplemisportfelliväline kui kauplemisportfelli kuuluv.

Kapitalinõuete määruse artiklid 109, 243 ja 244

Selles veerus kajastatakse kokkuvõtlikult väärtpaberistamise tehingu algataja poolset väärtpaberistamise skeemi maksevõimekäsitlust. Selles märgitakse, kas omavahendite nõudeid arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele või väärtpaberistamise positsioonidele (kauplemisportfelliväline/kauplemisportfelli kuuluv).

Kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (ei ole riski olulise osa ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SA, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab standardmeetodit, või vormis CR IRB, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisereitingute meetodit.

Kui aga omavahendite nõuded põhinevad kauplemisportfellivälistel väärtpaberistamise positsioonidel (riski olulise osa ülekandmine), kajastatakse krediidiriski omavahendite nõuete arvutamist vormides CR SEC SA või CR SEC IRB. Kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamise positsioonide puhul kajastatakse tururiski omavahendite nõuete arvutamist vormis MKR SA TDI (standarditud üldine positsioonirisk) ja vormides MKR SA SEC või MKR SA CTP (standarditud spetsiifiline positsioonirisk) või vormis MKR IM (sisemudelid).

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul väärtpaberistamise tehingu algatajad selles veerus andmeid ei kajasta.

070

VÄÄRTPABERISTAMINE VÕI EDASIVÄÄRTPABERISTAMINE?

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 61–64 sätestatud „väärtpaberistamise” ja „edasiväärtpaberistamise” määratlustele kajastatakse alusvara liiki järgmiste lühenditega:

| — | – | S | – | väärtpaberistamine; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | – | R | – | edasiväärtpaberistamine. |

—

–

S

–

väärtpaberistamine;

—

–

R

–

edasiväärtpaberistamine.

080–100

SÄILITAMINE

Kapitalinõuete määruse artiklid 404–410

080

KOHALDATAV SÄILITAMISE LIIK

Iga algatatud väärtpaberistamise skeemi puhul kajastatakse asjakohast neto majandusliku huvi säilitamise liiki vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 405.

| A | – | vertikaalne lõik (väärtpaberistamise positsioonid): „säilitatakse vähemalt 5 % iga investoritele müüdud või üle kantud väärtpaberistamise seeria nimiväärtusest”; |
| --- | --- | --- |
| V | – | vertikaalne lõik (väärtpaberistatud riskipositsioonid): säilitatakse vähemalt 5 % iga väärtpaberistatud riskipositsiooni krediidiriskist, kui selliste väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses sel viisil säilitatud krediidirisk on alati sama või madalama nõudeõiguse järguga võrreldes krediidiriskiga, mis on väärtpaberistatud seoses samade asjaomaste riskipositsioonidega. |
| B | – | uuenevad nõuded: „uuenevate nõuete väärtpaberistamise korral säilitatakse väärtpaberistamise tehingu algataja huvi vähemalt 5 % ulatuses väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest”; |
| C | – | bilansilised: „säilitatakse juhuslikult valitud riskipositsioonid, mis on vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest, juhul kui sellised riskipositsioonid oleksid väärtpaberistamise käigus väärtpaberistatud, tingimusel, et potentsiaalselt väärtpaberistatud riskipositsioonide arv ei ole tehingu algatamisel väiksem kui 100”; |
| D | – | esimese järjekoha kahju: „säilitatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria ja vajaduse korral muud väärtpaberistamise seeriad, millel on sama või kõrgem riskiprofiil kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud ja mille tähtpäev ei saabu varem kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud, nii et säilitatakse kokku vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest”; |
| E | – | vabastatud: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 405 lõiget 3. |
| N | – | ei kohaldata: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 404. |
| U | – | nõuete rikkumine või tundmatu: seda lühendit kajastatakse juhul, kui aruandvale üksusele ei ole kindlalt teada, millist säilitamise liiki kohaldatakse, või nõuete mittejärgimise korral. |

A

–

vertikaalne lõik (väärtpaberistamise positsioonid): „säilitatakse vähemalt 5 % iga investoritele müüdud või üle kantud väärtpaberistamise seeria nimiväärtusest”;

V

–

vertikaalne lõik (väärtpaberistatud riskipositsioonid): säilitatakse vähemalt 5 % iga väärtpaberistatud riskipositsiooni krediidiriskist, kui selliste väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses sel viisil säilitatud krediidirisk on alati sama või madalama nõudeõiguse järguga võrreldes krediidiriskiga, mis on väärtpaberistatud seoses samade asjaomaste riskipositsioonidega.

B

–

uuenevad nõuded: „uuenevate nõuete väärtpaberistamise korral säilitatakse väärtpaberistamise tehingu algataja huvi vähemalt 5 % ulatuses väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest”;

C

–

bilansilised: „säilitatakse juhuslikult valitud riskipositsioonid, mis on vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest, juhul kui sellised riskipositsioonid oleksid väärtpaberistamise käigus väärtpaberistatud, tingimusel, et potentsiaalselt väärtpaberistatud riskipositsioonide arv ei ole tehingu algatamisel väiksem kui 100”;

D

–

esimese järjekoha kahju: „säilitatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria ja vajaduse korral muud väärtpaberistamise seeriad, millel on sama või kõrgem riskiprofiil kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud ja mille tähtpäev ei saabu varem kui neil seeriatel, mis on investoritele üle kantud või müüdud, nii et säilitatakse kokku vähemalt 5 % väärtpaberistatud riskipositsioonide nimiväärtusest”;

E

–

vabastatud: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 405 lõiget 3.

N

–

ei kohaldata: seda lühendit kajastatakse selliste väärtpaberistamiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 404.

U

–

nõuete rikkumine või tundmatu: seda lühendit kajastatakse juhul, kui aruandvale üksusele ei ole kindlalt teada, millist säilitamise liiki kohaldatakse, või nõuete mittejärgimise korral.

090

SÄILITAMISE % ARUANDEKUUPÄEVA SEISUGA

Väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor või algne laenuandja säilitab vähemalt 5 % olulise neto majandusliku huvi (väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga).

Olenemata kapitalinõuete määruse artikli 405 lõikest 1 võib väärtpaberistamise tehingu algatamisel säilitamise mõõtmist tavapäraselt tõlgendada selle mõõtmisena riskipositsioonide esmasel väärtpaberistamisel ja mitte riskipositsioonide esmasel loomisel (nt mitte siis, kui alusvaraks olevad laenud esimest korda anti). Väärtpaberistamise tehingu algatamisel säilitamise mõõtmine tähendab, et säilitamise määr 5 % peab olema täidetud sellise säilitamise taseme mõõtmise ajal (nt riskipositsioonide esmase väärtpaberistamise ajal). Säilitamise määra pidev taasmõõtmine ja korrigeerimine tehingu kehtivusajal ei ole nõutud.

Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud) või N (ei kohaldada).

100

SÄILITAMISNÕUDE JÄRGIMINE?

Kapitalinõuete määruse artikli 405 lõige 1

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

| Y | – | jah; |
| --- | --- | --- |
| N | – | ei. |

Y

–

jah;

N

–

ei.

Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui veerus 080 (kohaldatav säilitamise liik) kajastatakse lühendit E (vabastatud) või N (ei kohaldada).

110

KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU ROLL: (VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA/SPONSOR/ALGNE LAENUANDJA/INVESTOR)

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

| — | – | O | – | väärtpaberistamise tehingu algataja; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | – | S | – | sponsor; |
| — | – | L | – | algne laenuandja; |
| — | – | I | – | investor. |

—

–

O

–

väärtpaberistamise tehingu algataja;

—

–

S

–

sponsor;

—

–

L

–

algne laenuandja;

—

–

I

–

investor.

Vt väärtpaberistamise tehingu algataja ja sponsori määratlused vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktides 13 ja 14. Investorina käsitatakse krediidiasutusi ja investeerimisühinguid, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 406 ja 407.

120–130

VARAGA TAGATUD KOMMERTSVÄÄRTPABERITE PROGRAMMIGA MITTE HÕLMATUD

Tulenevalt varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmide (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 9) erilaadist, mis on seotud asjaoluga, et need hõlmavad mitut individuaalset väärtpaberistamise positsiooni, ei kajastata kõnealuseid programme veergudes 120 ja 130.

120

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEV (kk/aaaa)

Väärtpaberistamise tehingu algatamise kuud ja aastat (st nõuete kogumi koostamise lõppkuupäev) kajastatakse vastavalt järgmisele vormingule: kk/aaaa.

Aruandekuupäevade vahel ühegi väärtpaberistamise skeemi algatamise kuupäev ei muutu. Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul on algatamise kuupäevaks väärtpaberite esmase emiteerimise kuupäev.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

130

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAMISE KUUPÄEVA SEISUGA

Selles veerus esitatakse väärtpaberistatud portfelli kogusumma (vastavalt esmastele riskipositsioonidele enne ümberhindlustegurite kohaldamist) väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva seisuga.

Avatud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul kajastatakse seda summat väärtpaberite esmase emiteerimise algatamise kuupäeva seisuga. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Kohustuste väärtpaberistamiste puhul kajastatakse ainult aruandva üksuse emiteeritud summat.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

140–220

VÄÄRTPABERISTATUD RISKIPOSITSIOONID

Veergudes 140–220 esitab aruandev üksus teabe väärtpaberistatud portfelli tunnuste kohta.

140

KOGUSUMMA

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad väärtpaberistatud portfelli väärtust aruandekuupäeva seisuga, st väärtpaberistatud tagasimaksmata nõuete kogusummat. Traditsiooniliste väärtpaberistamiste puhul ei võeta arvesse väärtpaberistamise kogumi muid varasid. Mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul (st mitu väärtpaberistamise tehingu algatajat) kajastatakse ainult summat, mis vastab aruandva üksuse osale väärtpaberistatud portfellis. Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul (st väärtpaberistatud varade portfelli ei saa pärast väärtpaberistamise tehingu algatamise kuupäeva laiendada) summat järk-järgult vähendatakse.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

150

KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU OSA (%)

Kajastatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu osa (protsendina kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud portfellis aruandekuupäeva seisuga. Selles veerus kajastatav näitaja on vaikimisi 100 %, välja arvatud mitme müüjaga väärtpaberistamise skeemide puhul. Sel juhul kajastab aruandev üksus oma praegust osa väärtpaberistatud portfellis (samaväärne veeruga 140 suhtelisest seisukohast).

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

160

LIIK

Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud portfelli varade (numbrikoodid 1–8) või kohustuste (numbrikoodid 9 ja 10) liigi kohta. Krediidiasutus või investeerimisühing kajastab ühte järgmistest numbrikoodidest:

| 1 | – | elamukinnisvarale seatud hüpoteegid; |
| --- | --- | --- |
| 2 | – | ärikinnisvarale seatud hüpoteegid; |
| 3 | – | krediitkaardinõuded; |
| 4 | – | liising; |
| 5 | – | äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud; |
| 6 | – | tarbimislaenud; |
| 7 | – | nõuded klientide vastu; |
| 8 | – | muud varad; |
| 9 | – | pandikirjad; |
| 10 | – | muud kohustused. |

1

–

elamukinnisvarale seatud hüpoteegid;

2

–

ärikinnisvarale seatud hüpoteegid;

3

–

krediitkaardinõuded;

4

–

liising;

5

–

äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud;

6

–

tarbimislaenud;

7

–

nõuded klientide vastu;

8

–

muud varad;

9

–

pandikirjad;

10

–

muud kohustused.

Kui väärtpaberistatud riskipositsioonide kogum koosneb eespool osutatud eri liiki varadest või kohustustest, kajastab krediidiasutus või investeerimisühing kõige olulisemat liiki. Edasiväärtpaberistamiste puhul võtab krediidiasutus või investeerimisühing aluseks esmase alusvarakogumi. Liik numbrikoodiga 10 (muud kohustused) hõlmab riigivõlakirju ja krediidiriski vahetustehingut sisaldavaid võlakirju.

Suletud kogumitega tagatud väärtpaberistamise skeemide puhul ei saa liiki aruandekuupäevade vahel muuta.

170

KOHALDATAV MEETOD (STANDARDMEETOD, SISEREITINGUTE MEETOD, KOMBINEERITUD MEETOD)

Selles veerus kogutakse teavet meetodi kohta, mida krediidiasutus või investeerimisühing väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes aruandekuupäeval kohaldaks.

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

| — | – | S | – | standardmeetod; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | – | I | – | sisereitingute meetod; |
| — | – | M | – | standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhinev kombineeritud meetod. |

—

–

S

–

standardmeetod;

—

–

I

–

sisereitingute meetod;

—

–

M

–

standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhinev kombineeritud meetod.

Kui standardmeetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SEC SA.

Kui sisereitingute meetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist vormis CR SEC IRB.

Kui standardmeetodil ja sisereitingute meetodil põhineva kombineeritud meetodi kohaldamisel on veerus 050 märgitud lühend P, kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist nii vormis CR SEC SA kui ka vormis CR SEC IRB.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Sellest hoolimata ei kohaldata seda veergu kohustuste väärtpaberistamiste suhtes. Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

180

RISKIPOSITSIOONIDE ARV

Kapitalinõuete määruse artikli 261 lõige 1

Selle veeru täitmine on kohustuslik ainult nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes kasutavad väärtpaberistamise positsioonide puhul sisereitingute meetodit (ja seega märgivad veergu 170 lühendi I). Krediidiasutus või investeerimisühing esitab riskipositsioonide tegeliku arvu.

Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Selles veerus ei kajastata andmeid juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Selles veerus ei kajastata andmeid investorid.

190

RIIK

Kajastatakse tehingu esmase alusvara päritoluriigi (st algsete väärtpaberistatud nõuete vahetu võlgniku riik) riigikoodi (ISO 3166-1 alpha-2) (aluspositsioonide arvessevõtmine). Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri riike, märgib krediidiasutus või investeerimisühing kõige olulisema riigi. Kui ühegi riigi puhul ei ole ületatud künnis 20 % varadest/kohustustest, märgitakse lühend OT (muu).

200

NÕUETE SUURUSTEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%)

Nõuete suurustega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära kajastavad ainult need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kohaldavad regulatiivset meetodit (ja seega märgivad veergu 170 lühendi I). Nõuete suurustega kaalutud keskmist makseviivitusest tingitud kahjumäära arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 262 lõikele 1.

Selles veerus ei kajastata andmeid kohustuste väärtpaberistamise korral või juhul, kui omavahendite nõuded põhinevad väärtpaberistatud riskipositsioonidel (varade väärtpaberistamise korral). Samuti ei kajastata selles veerus andmeid juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni. Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

210

(-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED

Krediidikahjude katteks tehtavad väärtuse korrigeerimised ja eraldised (kapitalinõuete määruse artikkel 159) vastavalt aruandava üksuse suhtes kohaldatavatele raamatupidamistavadele. Väärtuse korrigeerimised hõlmavad kõiki summasid, mida on võetud arvesse finantsvarade krediidikahjude kasumis või kahjumis (sealhulgas õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarade krediidiriskist tulenevad kahjud, mida ei arvata maha riskipositsiooni väärtusest) alates nende esmasest bilansis kajastamisest pluss makseviivituses olevate ostetud nõuete allahindlus vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 166 lõikele 1. Eraldised hõlmavad bilansiväliste kirjete akumuleeritud krediidikahjusid.

Selles veerus kogutakse teavet väärtpaberistatud riskipositsioonide suhtes kohaldatud väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste kohta. Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta.

Kõnealust teavet kajastatakse isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

220

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE VÄÄRTPABERISTAMIST ()

Selles veerus kogutakse teavet selle kohta, millised oleksid väärtpaberistatud portfelli omavahendite nõuded, kui väärtpaberistamist ei oleks toimunud, millele on liidetud kõnealuste riskidega seotud oodatav kahju (Kirb), ja seda kajastatakse protsendina (kahe komakoha täpsusega) väärtpaberistatud riskipositsioonide kogusummast väärtpaberistamise tehingu kuupäeva seisuga. Kirb on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 4.

Selles veerus ei kajastata andmeid väärtpaberistatud kohustuste kohta. Varade väärtpaberistamise korral kajastatakse kõnealust teavet isegi juhul, kui aruandev üksus ei hoia väärtpaberistamises ühtegi positsiooni.

Sponsorid selles veerus andmeid ei kajasta.

230–300

VÄÄRTPABERISTAMISE STRUKTUUR

Selles kuues veerus kogutakse teavet väärtpaberistamise struktuuri kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele, väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) ja lõpptähtajale.

Mitme müüjaga väärtpaberistamiste puhul kajastatakse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriate puhul ainult aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavat või temale omistatavat summat.

230–250

BILANSILISED KIRJED

Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiliste kirjete kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.

230

KÕRGEMA NÕUDEÕIGUSE JÄRGUGA VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik väärtpaberistamise seeriad, mis ei kvalifitseeru mezzanine-seeriatena või esimese järjekoha kahju seeriatena.

240

MEZZANINE VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

Vt kapitalinõuete määruse artikli 242 lõige 3 (traditsioonilised väärtpaberistamised) ja artikli 244 lõige 3 (sünteetilised väärtpaberistamised).

250

ESIMESE JÄRJEKOHA KAHJU VÄÄRTPABERISTAMISE SEERIAD

Esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 15.

260–280

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes veergudes kogutakse teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide kohta, mis on jaotatud väärtpaberistamise seeriate (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) lõikes.

Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiliste kirjete puhul.

290

VARASEIM PROGNOOSITAV LÕPETAMISE KUUPÄEV

Kogu väärtpaberistamise tõenäoline lõpetamise kuupäev, võttes arvesse väärtpaberistamise lepingutingimusi ja praegu prognoositavaid finantstingimusi. Üldiselt on see varasem kuupäev järgmistest kuupäevadest:

| i) | varaseim kuupäev, mil lõpetavat ostuoptsiooni (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 2) võib kasutada, võttes arvesse aluspositsiooni(de) lõpptähtaega, samuti nende prognoositavat ennetähtaegse tasumise määra või võimalikku lepingutingimuste uuesti läbirääkimist; |
| --- | --- |

i)

varaseim kuupäev, mil lõpetavat ostuoptsiooni (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 2) võib kasutada, võttes arvesse aluspositsiooni(de) lõpptähtaega, samuti nende prognoositavat ennetähtaegse tasumise määra või võimalikku lepingutingimuste uuesti läbirääkimist;

| ii) | varaseim kuupäev, mil väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada mis tahes muud ostuoptsiooni, mis on ette nähtud väärtpaberistamise lepingutingimustega ja mille tulemusel võib toimuda väärtpaberistamise täielik tagasivõtmine. |
| --- | --- |

ii)

varaseim kuupäev, mil väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada mis tahes muud ostuoptsiooni, mis on ette nähtud väärtpaberistamise lepingutingimustega ja mille tulemusel võib toimuda väärtpaberistamise täielik tagasivõtmine.

Kajastatakse varaseima prognoositava lõpetamise päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

300

LEPINGUKOHANE LÕPPTÄHTAEG

Kuupäev, mil kõik väärtpaberistamise põhisummad ja intressid peavad olema lepingukohaselt tagasi makstud (põhineb tehingu dokumentatsioonil).

Kajastatakse lepingukohase lõpptähtaja päev, kuu ja aasta. Võimaluse korral märgitakse täpne kuupäev; kui see ei ole teada, märgitakse kuu esimene päev.

310–400

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST

Nendes veergudes kogutakse teavet väärtpaberistamise positsioonide kohta vastavalt bilansilistele ja bilansivälistele positsioonidele ning väärtpaberistamise seeriatele (kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad/mezzanine-seeriad/esimese järjekoha kahju seeriad) aruandekuupäeva seisuga.

310–330

BILANSILISED KIRJED

Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiliste kirjete puhul.

340–360

BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Kohaldatakse samu väärtpaberistamise seeriate klassifitseerimise kriteeriume nagu bilansiväliste kirjete puhul.

370–400

MEMOKIRJED: BILANSIVÄLISED KIRJED JA TULETISINSTRUMENDID

Nendes veergudes kogutakse täiendavat teavet bilansiväliste kirjete ja tuletisinstrumentide (mida on juba kajastatud erineva jaotuse all veergudes 340–360) kogusumma kohta.

370

OTSESED FINANTSGARANTIID

Selles veerus kajastatakse andmeid selliste väärtpaberistamise positsioonide kohta, mida hoiavad väärtpaberistamise tehingu algatajad ja mis on tagatud otseste finantsgarantiidega.

Vastavalt kapitalinõuete määruse I lisale käsitatakse otsese finantsgarantiina järgmisi täisriskiga bilansiväliseid kirjeid:

| — | finantsgarantiid; |
| --- | --- |

—

finantsgarantiid;

| — | finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid. |
| --- | --- |

—

finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid.

380

INTRESSIMÄÄRA VAHETUSTEHINGUD/VALUUTA VAHETUSTEHINGUD

Kõnealused tuletisinstrumendid on loetletud kapitalinõuete määruse II lisas.

390

AKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD

Selleks et kapitalinõuete määruse artikli 242 punktis 3 määratletud likviidsuse tagamise tehinguid saaks aktsepteerida, peavad need vastama kapitalinõuete määruse artikli 255 lõikes 1 sätestatud kuuele tingimusele (olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab standardmeetodit või sisereitingute meetodit).

400

MUUD (SEALHULGAS MITTEAKTSEPTEERITUD LIKVIIDSUSE TAGAMISE TEHINGUD)

Selles veerus kajastatakse ülejäänud bilansiväliseid kirjeid, nt mitteaktsepteeritud likviidsuse tagamise tehingud (st likviidsuse tagamise tehingud, mis ei vasta kapitalinõuete määruse artikli 255 lõikes 1 loetletud tingimustele).

410

ENNETÄHTAEGNE AMORTISEERIMINE: KOHALDATAKSE ÜMBERHINDLUSTEGURIT

Kapitalinõuete määruse artikli 242 punktiga 12 ja artikli 256 lõikega 5 (standardmeetod) ning artikli 265 lõikega 1 (sisereitingute meetod) on ette nähtud ümberhindlustegurid, mida kohaldatakse investoritele kuuluva osaluse suhtes (et arvutada riskiga kaalutud vara).

Selles veerus kajastatakse andmeid ennetähtaegse amortiseerimise klauslit sisaldavate väärtpaberistamise skeemide kohta (nt uuenevate nõuete väärtpaberistamised).

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 256 lõikele 6 määratakse kohaldatav ümberhindlustegur kindlaks tegeliku kolme kuu keskmise ületulu taseme alusel.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata. Kõnealune teave on seotud vormi CR SEC SA reaga 100 ja vormi CR SEC IRB reaga 160.

420

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS

Kõnealune teave on tihedalt seotud vormi CR SEC SA veeruga 200 ja vormi CR SEC IRB veeruga 180.

Selles veerus kajastatakse negatiivseid väärtusi.

430

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta enne väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri kohaldamist (st riski olulise osa ülekandmisega väärtpaberistamise skeemide puhul). Riski olulise osa ülekandmiseta väärtpaberistamise skeemide puhul (st riskiga kaalutud vara arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele) selles veerus andmeid ei kajastata.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata.

440

RISKIGA KAALUTUD KOGUVARA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Selles veerus kogutakse teavet riskiga kaalutud vara kohta pärast väärtpaberistamise positsioonide ülempiiri kohaldamist (st riski olulise osa ülekandmisega väärtpaberistamise skeemide puhul). Riski olulise osa ülekandmiseta väärtpaberistamise skeemide puhul (st omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt väärtpaberistatud riskipositsioonidele) selles veerus andmeid ei kajastata.

Kohustuste väärtpaberistamiste puhul selles veerus andmeid ei kajastata.

450–510

VÄÄRTPABERISTAMISE POSITSIOONID – KAUPLEMISPORTFELL

450

KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL VÕI MITTE KORRELATSIOONIL PÕHINEV KAUPLEMISPORTFELL?

Kajastatakse järgmisi lühendeid:

| C | – | korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell; |
| --- | --- | --- |
| N | – | mitte korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell. |

C

–

korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell;

N

–

mitte korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell.

460–470

NETOPOSITSIOONID – PIKK/LÜHIKE

Vt vastavalt vormide MKR SA SEC või MKR SA CTP veerud 050ja 060.

480

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU (STANDARDMEETOD) – SPETSIIFILINE RISK

Vt vastavalt vormi MKR SA SEC veerg 610 või vormi MKR SA CTP veerg 450.

4.   OPERATSIOONIRISKI VORMID

4.1.   C 16.00 – OPERATSIOONIRISK

4.1.1.   Üldised märkused

| 112. | Käesolevas vormis esitatakse teave, mis käsitleb kapitalinõuete määruse artiklite 312–324 kohaste operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamist baasmeetodi, standardmeetodi, alternatiivse standardmeetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaselt. Krediidiasutus või investeerimisühing ei või kohaldada standardmeetodit ja alternatiivset standardmeetodit jaepanganduse ja äripanganduse äriliinides samal ajal individuaalsel tasandil. |
| --- | --- |

112.

Käesolevas vormis esitatakse teave, mis käsitleb kapitalinõuete määruse artiklite 312–324 kohaste operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamist baasmeetodi, standardmeetodi, alternatiivse standardmeetodi ja täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaselt. Krediidiasutus või investeerimisühing ei või kohaldada standardmeetodit ja alternatiivset standardmeetodit jaepanganduse ja äripanganduse äriliinides samal ajal individuaalsel tasandil.

| 113. | Baasmeetodit, standardmeetodit ja/või alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad omavahendite nõuded majandusaasta lõpu andmete alusel. Kui auditeeritud andmed ei ole kättesaadavad, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada majandustegevuse prognoose. Auditeeritud andmete kasutamise korral kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud auditeeritud andmeid, mis peaksid jääma muutumatuks. „Muutumatuse” põhimõttest võib kõrvale kalduda näiteks juhul, kui kõnealusel ajavahemikul on olnud erandlikke asjaolusid nagu hiljutised üksuste või tegevusalade omandamised või võõrandamised. |
| --- | --- |

113.

Baasmeetodit, standardmeetodit ja/või alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad omavahendite nõuded majandusaasta lõpu andmete alusel. Kui auditeeritud andmed ei ole kättesaadavad, võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutada majandustegevuse prognoose. Auditeeritud andmete kasutamise korral kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud auditeeritud andmeid, mis peaksid jääma muutumatuks. „Muutumatuse” põhimõttest võib kõrvale kalduda näiteks juhul, kui kõnealusel ajavahemikul on olnud erandlikke asjaolusid nagu hiljutised üksuste või tegevusalade omandamised või võõrandamised.

| 114. | Kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab oma pädevale asutusele tõendada, et tulenevalt erandlikest asjaoludest (nt üksuste või tegevusalade ühinemine või võõrandamine) võib asjaomase näitaja arvutamisel kolme aasta keskmiste andmete kasutamine põhjustada operatsiooniriski omavahendite nõuete hindamisel moonutusi, võib pädev asutus lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kohandada arvutamist nii, et neid sündmusi saaks arvesse võtta. Samuti võib pädev asutus omal algatusel nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing kohandaks oma arvutust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on tegutsenud vähem kui kolm aastat, võib ta asjaomase näitaja arvutamiseks kasutada majandustegevuse prognoose, tingimusel et ta hakkab kasutama ajaloolisi andmeid kohe, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

114.

Kui krediidiasutus või investeerimisühing suudab oma pädevale asutusele tõendada, et tulenevalt erandlikest asjaoludest (nt üksuste või tegevusalade ühinemine või võõrandamine) võib asjaomase näitaja arvutamisel kolme aasta keskmiste andmete kasutamine põhjustada operatsiooniriski omavahendite nõuete hindamisel moonutusi, võib pädev asutus lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kohandada arvutamist nii, et neid sündmusi saaks arvesse võtta. Samuti võib pädev asutus omal algatusel nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing kohandaks oma arvutust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on tegutsenud vähem kui kolm aastat, võib ta asjaomase näitaja arvutamiseks kasutada majandustegevuse prognoose, tingimusel et ta hakkab kasutama ajaloolisi andmeid kohe, kui need on kättesaadavad.

| 115. | Käesoleva vormi veergudes esitatakse andmed kolme viimase aasta operatsiooniriskiga seotud pangandustegevuse asjaomase näitaja suuruse kohta ning laenude ja ettemaksete kohta (viimast kajastatakse ainult alternatiivse standardmeetodi kohaldamise korral). Seejärel kajastatakse andmed operatsiooniriski omavahendite nõuete suuruse kohta. Vajaduse korral täpsustatakse, milline osa kõnealustest omavahendite nõuetest tuleneb jaotusmehhanismist. Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul lisatakse memokirjed, et üksikasjalikult kajastada oodatava kahju määra, hajutamise ja riskimaandamise tehnikate mõju operatsiooniriski omavahendite nõuetele. |
| --- | --- |

115.

Käesoleva vormi veergudes esitatakse andmed kolme viimase aasta operatsiooniriskiga seotud pangandustegevuse asjaomase näitaja suuruse kohta ning laenude ja ettemaksete kohta (viimast kajastatakse ainult alternatiivse standardmeetodi kohaldamise korral). Seejärel kajastatakse andmed operatsiooniriski omavahendite nõuete suuruse kohta. Vajaduse korral täpsustatakse, milline osa kõnealustest omavahendite nõuetest tuleneb jaotusmehhanismist. Täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi puhul lisatakse memokirjed, et üksikasjalikult kajastada oodatava kahju määra, hajutamise ja riskimaandamise tehnikate mõju operatsiooniriski omavahendite nõuetele.

| 116. | Ridades esitatakse teave operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise meetodite lõikes, kajastades üksikasjalikult äriliine standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi puhul. |
| --- | --- |

116.

Ridades esitatakse teave operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamise meetodite lõikes, kajastades üksikasjalikult äriliine standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi puhul.

| 117. | Käesolevas vormis kajastavad andmeid kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite nõudeid. |
| --- | --- |

117.

Käesolevas vormis kajastavad andmeid kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite nõudeid.

4.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–030 | ASJAOMANE NÄITAJA

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamisel (baasmeetodi, standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi kohaselt) asjaomast näitajat, kajastavad vastava aasta asjaomast näitajat veergudes 010–030. Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 314 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitamise eesmärgil asjaomast näitajat ka selliste tegevusalade puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.
  Edaspidi osutab mõiste „asjaomane näitaja” elementide summale majandusaasta lõpu seisuga, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 316 lõike 1 tabelis 1.
  Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on asjaomase näitaja kohta vähem kui kolme aasta andmed, määratakse olemasolevad ajaloolised (auditeeritud) andmed tabeli vastavatesse veergudesse prioriteetide kaupa. Näiteks kui ajaloolised andmed on olemas ainult ühe aasta kohta, kajastatakse need veerus 030. Kui see on asjakohane, kajastatakse seejärel prognoositavaid andmeid veerus 020 (järgmise aasta prognoos) ja veerus 010 (ülejärgmise aasta prognoos).
  Kui ajaloolised andmed asjaomase näitaja kohta ei ole kättesaadavad, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada majandustegevuse prognoose. |
| 040–060 | LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

  Nendes veergudes kajastatakse laenude ja ettemaksete summat äriliinide „jaepangandus” ja „äripangandus” puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punktile b. Kõnealuseid summasid kasutatakse alternatiivse asjaomase näitaja arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse omavahendite nõuded, mis vastavad sellistele tegevusaladele, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punkt a).
  Äriliini „äripangandus” puhul võetakse arvesse ka kauplemisportfelliväliseid väärtpabereid. |
| 070 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Omavahendite nõuded arvutatakse kasutatava meetodi kohaselt vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 312–324. Tulemus kajastatakse veerus 070. |
| 071 | KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 4. Veerus 070 kajastatud omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| 080 | MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

  Kapitalinõuete määruse artikli 18 lõige 1, milles on sätestatud, et kapitalinõuete määruse artikli 312 lõikes 2 osutatud taotlus peab sisaldama kirjeldust metoodikast, mida kasutatakse operatsiooniriski katvate omavahendite jaotamiseks konsolideerimisgrupi erinevate üksuste vahel, ning et selles tuleb näidata, kas ja kuidas kavatsetakse võtta ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse ja tema tütarettevõtjate kasutatavas või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate poolt ühiselt kasutatavas riskimõõtmissüsteemis arvesse hajutamise mõju. |
| 090–120 | VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED |
| 090 | OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

  Veerus 090 kajastatavad omavahendite nõuded on samad nagu veerus 070 kajastatavad nõuded, kuid need on arvutatud enne oodatava kahju määrast, hajutamisest ja riskimaandamise tehnikatest tuleneva vähendamise mõju (vt allpool) arvessevõtmist. |
| 100 | (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

  Veerus 100 kajastatakse omavahendite nõuete vähendamist tulenevalt äritavades arvesse võetud oodatava kahju määrast (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 2 punktile a). |
| 110 | (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

  Veerus 110 kajastatav hajutamise mõju võrdub iga operatsiooniriski klassi puhul eraldi arvutatud omavahendite nõuete summa (st nn täielik sõltuvus) ning korrelatsiooni ja sõltuvust arvesse võttes arvutatud hajutatud omavahendite nõuete (st eeldades mitte täielikku sõltuvust riskiklasside vahel) vahega. Nn täielik sõltuvus leiab aset makseviivituse korral, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, ning seepärast arvutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohased omavahendid valitud riskiklasside individuaalsete operatsiooniriski näitajate summana. Sel juhul eeldatakse, et korrelatsioon riskiklasside vahel on 100 %, ja märgitakse selles veerus väärtuseks null. Seevastu kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, peab ta kajastama selles veerus makseviivitusest tulenevate täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaste omavahendite ja riskiklasside vahelise korrelatsioonistruktuuri kohaldamisest tulenevate asjaomaste omavahendite vahet. Kõnealune väärtus kajastab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi „hajutamisvõimet”, st mudeli võimet võtta arvesse mitut erineval ajal aset leidvat operatsiooniriski tõsist kahjujuhtumit. Veerus 110 kajastatakse summat, mille võrra eeldatav korrelatsioonistruktuur vähendab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaseid omavahendeid võrreldes 100 % korrelatsiooni eeldusega. |
| 120 | (-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

  Veerus 120 kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 323 lõigete 1–5 kohaste kindlustuste ja muude riskide ülekandmise mehhanismide mõju. |

Veerg

010–030

ASJAOMANE NÄITAJA

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad operatsiooniriski omavahendite nõuete arvutamisel (baasmeetodi, standardmeetodi ja alternatiivse standardmeetodi kohaselt) asjaomast näitajat, kajastavad vastava aasta asjaomast näitajat veergudes 010–030. Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 314 kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud teavitamise eesmärgil asjaomast näitajat ka selliste tegevusalade puhul, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.

Edaspidi osutab mõiste „asjaomane näitaja” elementide summale majandusaasta lõpu seisuga, nagu on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 316 lõike 1 tabelis 1.

Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on asjaomase näitaja kohta vähem kui kolme aasta andmed, määratakse olemasolevad ajaloolised (auditeeritud) andmed tabeli vastavatesse veergudesse prioriteetide kaupa. Näiteks kui ajaloolised andmed on olemas ainult ühe aasta kohta, kajastatakse need veerus 030. Kui see on asjakohane, kajastatakse seejärel prognoositavaid andmeid veerus 020 (järgmise aasta prognoos) ja veerus 010 (ülejärgmise aasta prognoos).

Kui ajaloolised andmed asjaomase näitaja kohta ei ole kättesaadavad, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada majandustegevuse prognoose.

040–060

LAENUD JA ETTEMAKSED (TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI KOHALDAMISE KORRAL)

Nendes veergudes kajastatakse laenude ja ettemaksete summat äriliinide „jaepangandus” ja „äripangandus” puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punktile b. Kõnealuseid summasid kasutatakse alternatiivse asjaomase näitaja arvutamiseks, mille põhjal arvutatakse omavahendite nõuded, mis vastavad sellistele tegevusaladele, mille suhtes kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit (kapitalinõuete määruse artikli 319 lõike 1 punkt a).

Äriliini „äripangandus” puhul võetakse arvesse ka kauplemisportfelliväliseid väärtpabereid.

070

OMAVAHENDITE NÕUDED

Omavahendite nõuded arvutatakse kasutatava meetodi kohaselt vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 312–324. Tulemus kajastatakse veerus 070.

071

KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõige 4. Veerus 070 kajastatud omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

080

MILLEST: TULENEVALT JAOTUSMEHHANISMIST

Kapitalinõuete määruse artikli 18 lõige 1, milles on sätestatud, et kapitalinõuete määruse artikli 312 lõikes 2 osutatud taotlus peab sisaldama kirjeldust metoodikast, mida kasutatakse operatsiooniriski katvate omavahendite jaotamiseks konsolideerimisgrupi erinevate üksuste vahel, ning et selles tuleb näidata, kas ja kuidas kavatsetakse võtta ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse ja tema tütarettevõtjate kasutatavas või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate poolt ühiselt kasutatavas riskimõõtmissüsteemis arvesse hajutamise mõju.

090–120

VAJADUSE KORRAL KAJASTATAVAD TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVA MEETODI MEMOKIRJED

090

OMAVAHENDITE NÕUDED ENNE OODATAVA KAHJU MÄÄRAST, HAJUTAMISEST JA RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST TULENEVAT VÄHENDAMIST

Veerus 090 kajastatavad omavahendite nõuded on samad nagu veerus 070 kajastatavad nõuded, kuid need on arvutatud enne oodatava kahju määrast, hajutamisest ja riskimaandamise tehnikatest tuleneva vähendamise mõju (vt allpool) arvessevõtmist.

100

(-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT ÄRITAVADES ARVESSE VÕETUD OODATAVA KAHJU MÄÄRAST

Veerus 100 kajastatakse omavahendite nõuete vähendamist tulenevalt äritavades arvesse võetud oodatava kahju määrast (vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 2 punktile a).

110

(-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT HAJUTAMISEST

Veerus 110 kajastatav hajutamise mõju võrdub iga operatsiooniriski klassi puhul eraldi arvutatud omavahendite nõuete summa (st nn täielik sõltuvus) ning korrelatsiooni ja sõltuvust arvesse võttes arvutatud hajutatud omavahendite nõuete (st eeldades mitte täielikku sõltuvust riskiklasside vahel) vahega. Nn täielik sõltuvus leiab aset makseviivituse korral, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei kasuta riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, ning seepärast arvutatakse täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohased omavahendid valitud riskiklasside individuaalsete operatsiooniriski näitajate summana. Sel juhul eeldatakse, et korrelatsioon riskiklasside vahel on 100 %, ja märgitakse selles veerus väärtuseks null. Seevastu kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab riskiklasside vahel selget korrelatsioonistruktuuri, peab ta kajastama selles veerus makseviivitusest tulenevate täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaste omavahendite ja riskiklasside vahelise korrelatsioonistruktuuri kohaldamisest tulenevate asjaomaste omavahendite vahet. Kõnealune väärtus kajastab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi „hajutamisvõimet”, st mudeli võimet võtta arvesse mitut erineval ajal aset leidvat operatsiooniriski tõsist kahjujuhtumit. Veerus 110 kajastatakse summat, mille võrra eeldatav korrelatsioonistruktuur vähendab täiustatud mõõtmismudelil põhineva meetodi kohaseid omavahendeid võrreldes 100 % korrelatsiooni eeldusega.

120

(-) OMAVAHENDITE NÕUETE VÄHENDAMINE TULENEVALT RISKIMAANDAMISE TEHNIKATEST (KINDLUSTUS JA MUUD RISKI ÜLEKANDMISE MEHHANISMID)

Veerus 120 kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 323 lõigete 1–5 kohaste kindlustuste ja muude riskide ülekandmise mehhanismide mõju.

| Rida |
| --- |
| 010 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

  Sellel real esitatakse summad, mis vastavad tegevusaladele, mille puhul kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite arvutamisel baasmeetodit (kapitalinõuete määruse artiklid 315 ja 316). |
| 020 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

  Kajastatakse standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatud omavahendite nõuded (kapitalinõuete määruse artiklid 317–319). |
| 030–100 | KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

  Standardmeetodi kasutamise korral jaotatakse asjaomane näitaja iga vastava aasta puhul ridadesse 030–100 kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes. Tegevusalade määramisel äriliinidesse järgitakse kapitalinõuete määruse artiklis 318 sätestatud põhimõtteid. |
| 110–120 | KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

  Alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kapitalinõuete määruse artikkel 319) kajastavad iga vastava aasta asjaomast näitajat eraldi iga äriliini kohta ridades 030–050 ja 080–100 ning äriliinide „äripangandus” ja „jaepangandus” kohta ridades 110 ja 120.
  Ridades 110 ja 120 esitatakse selliste tegevusalade asjaomane näitaja, mille puhul kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit, jaotades need äriliinide „äripangandus” ja „jaepangandus” lõikes (kapitalinõuete määruse artikkel 319). Summasid võib kajastada nii äripanganduse ja jaepanganduse äriliini standardmeetodi ridades 060 ja 070 kui ka alternatiivse standardmeetodi ridades 110–120 (nt kui tütarettevõtja kohaldab standardmeetodit, samas kui emaettevõtja kohaldab alternatiivset standardmeetodit. |
| 130 | PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

  Kajastatakse andmeid, mis on asjakohased täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kohaldavate investeerimisühingute ja investeerimisühingute puhul (kapitalinõuete määruse artikli 312 lõige 2 ja artiklid 321–323).
  Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 314) kajastatakse teavet selliste tegevusalade asjaomaste näitajate kohta, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta. |

Rida

010

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE BAASMEETODIT

Sellel real esitatakse summad, mis vastavad tegevusaladele, mille puhul kohaldatakse operatsiooniriski omavahendite arvutamisel baasmeetodit (kapitalinõuete määruse artiklid 315 ja 316).

020

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT VÕI ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

Kajastatakse standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt arvutatud omavahendite nõuded (kapitalinõuete määruse artiklid 317–319).

030–100

KOHALDATAKSE STANDARDMEETODIT

Standardmeetodi kasutamise korral jaotatakse asjaomane näitaja iga vastava aasta puhul ridadesse 030–100 kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes. Tegevusalade määramisel äriliinidesse järgitakse kapitalinõuete määruse artiklis 318 sätestatud põhimõtteid.

110–120

KOHALDATAKSE ALTERNATIIVSET STANDARDMEETODIT

Alternatiivset standardmeetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud (kapitalinõuete määruse artikkel 319) kajastavad iga vastava aasta asjaomast näitajat eraldi iga äriliini kohta ridades 030–050 ja 080–100 ning äriliinide „äripangandus” ja „jaepangandus” kohta ridades 110 ja 120.

Ridades 110 ja 120 esitatakse selliste tegevusalade asjaomane näitaja, mille puhul kohaldatakse alternatiivset standardmeetodit, jaotades need äriliinide „äripangandus” ja „jaepangandus” lõikes (kapitalinõuete määruse artikkel 319). Summasid võib kajastada nii äripanganduse ja jaepanganduse äriliini standardmeetodi ridades 060 ja 070 kui ka alternatiivse standardmeetodi ridades 110–120 (nt kui tütarettevõtja kohaldab standardmeetodit, samas kui emaettevõtja kohaldab alternatiivset standardmeetodit.

130

PANGANDUSTEGEVUS, MILLE PUHUL KOHALDATAKSE TÄIUSTATUD MÕÕTMISMUDELIL PÕHINEVAT MEETODIT

Kajastatakse andmeid, mis on asjakohased täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kohaldavate investeerimisühingute ja investeerimisühingute puhul (kapitalinõuete määruse artikli 312 lõige 2 ja artiklid 321–323).

Eri meetodite kombineeritud kasutamise korral (kapitalinõuete määruse artikkel 314) kajastatakse teavet selliste tegevusalade asjaomaste näitajate kohta, mille suhtes kohaldatakse täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit. See kehtib ka kõigi muude täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit kasutavate pankade kohta.

4.2.   C 17.00 – OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL (OPR DETAILS)

4.2.1.   Üldised märkused

| 118. | Käesolevas vormis esitatakse kokkuvõtlikult teave krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise aasta brutokahju ja hüvituste kohta juhtumiliikide ja äriliinide lõikes. |
| --- | --- |

118.

Käesolevas vormis esitatakse kokkuvõtlikult teave krediidiasutuse või investeerimisühingu eelmise aasta brutokahju ja hüvituste kohta juhtumiliikide ja äriliinide lõikes.

| 119. | Ilma et see piiraks lõike 122 kohaldamist, on „brutokahju” operatsiooniriski juhtumist või juhtumi liigist – nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 1 punktis b – tulenev kahju enne mis tahes liiki hüvitusi. |
| --- | --- |

119.

Ilma et see piiraks lõike 122 kohaldamist, on „brutokahju” operatsiooniriski juhtumist või juhtumi liigist – nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 322 lõike 1 punktis b – tulenev kahju enne mis tahes liiki hüvitusi.

| 120. | „Hüvitus” on operatsiooniriski algse kahjuga seotud ajas eraldi seisev sõltumatu juhtum, mille puhul saadakse esimeselt või kolmandalt isikult (näiteks kindlustusandja või muu isik) rahalisi vahendeid või majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

120.

„Hüvitus” on operatsiooniriski algse kahjuga seotud ajas eraldi seisev sõltumatu juhtum, mille puhul saadakse esimeselt või kolmandalt isikult (näiteks kindlustusandja või muu isik) rahalisi vahendeid või majanduslikku kasu.

| 121. | „Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumid” on operatsiooniriski juhtumid, mis põhjustavad kahjut, mis hüvitatakse osaliselt või täielikult viie tööpäeva jooksul. Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumi korral võetakse brutokahju kindlaksmääramisel arvesse ainult kahju seda osa, mis ei ole täielikult hüvitatud (st kahju, millest on maha arvatud kiiresti hüvitatud osaline kahju). Järelikult ei võeta brutokahju kindlaksmääramisel arvesse ega kajastata vormis OPR Details kahjujuhtumeid, mis põhjustasid kahju, mis hüvitati täielikult viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

121.

„Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumid” on operatsiooniriski juhtumid, mis põhjustavad kahjut, mis hüvitatakse osaliselt või täielikult viie tööpäeva jooksul. Kiiresti hüvitatud kahjujuhtumi korral võetakse brutokahju kindlaksmääramisel arvesse ainult kahju seda osa, mis ei ole täielikult hüvitatud (st kahju, millest on maha arvatud kiiresti hüvitatud osaline kahju). Järelikult ei võeta brutokahju kindlaksmääramisel arvesse ega kajastata vormis OPR Details kahjujuhtumeid, mis põhjustasid kahju, mis hüvitati täielikult viie tööpäeva jooksul.

| 122. | „Arvestuspäev” on kuupäev, mil kahjut või reservi/eraldist kasumiaruandes esimest korda kajastati seoses operatsiooniriski raames tekkinud kahjuga. See kuupäev järgneb loogiliselt „toimumispäevale” (st kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas) ja „avastamispäevale” (st kuupäev, mil krediidiasutus või investeerimisühing sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks). |
| --- | --- |

122.

„Arvestuspäev” on kuupäev, mil kahjut või reservi/eraldist kasumiaruandes esimest korda kajastati seoses operatsiooniriski raames tekkinud kahjuga. See kuupäev järgneb loogiliselt „toimumispäevale” (st kuupäev, mil operatsiooniriski juhtum toimus või algas) ja „avastamispäevale” (st kuupäev, mil krediidiasutus või investeerimisühing sai operatsiooniriski juhtumist teadlikuks).

| 123. | Juhtumite arv on aruandeperioodil esimest korda kajastatud operatsiooniriski juhtumite arv. |
| --- | --- |

123.

Juhtumite arv on aruandeperioodil esimest korda kajastatud operatsiooniriski juhtumite arv.

| 124. | Kahju kogusumma on järgmiste elementide algebraline summa:






  i. | brutokahju summad, mis on seotud aruandeperioodil „esimest korda kajastatud” operatsiooniriski juhtumitega (nt otsesed tasud, eraldised, arveldused); |
| --- | --- | --- |

124.

Kahju kogusumma on järgmiste elementide algebraline summa:

i.

brutokahju summad, mis on seotud aruandeperioodil „esimest korda kajastatud” operatsiooniriski juhtumitega (nt otsesed tasud, eraldised, arveldused);

| ii. | brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud” operatsiooniriski juhtumite kahju positiivsete korrigeerimistega aruandeperioodil (nt eraldiste suurenemine, seotud kahjujuhtumid, lisaarveldused), ning |
| --- | --- |

ii.

brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud” operatsiooniriski juhtumite kahju positiivsete korrigeerimistega aruandeperioodil (nt eraldiste suurenemine, seotud kahjujuhtumid, lisaarveldused), ning

| iii. | brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud” operatsiooniriski juhtumite kahju negatiivsete korrigeerimistega (tingitud eraldiste vähenemisest) aruandeperioodil. |
| --- | --- |

iii.

brutokahju summad, mis on seotud eelmistel aruandeperioodidel „esimest korda kajastatud” operatsiooniriski juhtumite kahju negatiivsete korrigeerimistega (tingitud eraldiste vähenemisest) aruandeperioodil.

| 125. | Juhtumite arv hõlmab tavapäraselt ka juhtumeid, mida kajastati esimest korda eelmistel aruandeperioodidel ja mida ei ole eelmistes järelevalvelistes aruannetes veel käsitletud. Kahju kogusumma hõlmab tavapäraselt ka lõike 124 elemente, mis puudutavad eelmisi aruandeperioode ja mida ei ole eelmistes järelevalvelistes aruannetes veel käsitletud. |
| --- | --- |

125.

Juhtumite arv hõlmab tavapäraselt ka juhtumeid, mida kajastati esimest korda eelmistel aruandeperioodidel ja mida ei ole eelmistes järelevalvelistes aruannetes veel käsitletud. Kahju kogusumma hõlmab tavapäraselt ka lõike 124 elemente, mis puudutavad eelmisi aruandeperioode ja mida ei ole eelmistes järelevalvelistes aruannetes veel käsitletud.

| 126. | Suurim ühekordne kahju on 124.i või 124.ii all kajastatud suurim ühekordne summa. |
| --- | --- |

126.

Suurim ühekordne kahju on 124.i või 124.ii all kajastatud suurim ühekordne summa.

| 127. | Viie suurima kahju kogusumma on 124.i või 124.ii all kajastatud viie suurima kahju summa |
| --- | --- |

127.

Viie suurima kahju kogusumma on 124.i või 124.ii all kajastatud viie suurima kahju summa

| 128. | Hüvitatud kahju kogusumma on kõigi aruandeperioodil kajastatud hüvitatud kahjude summa ja see on seotud operatsiooniriski juhtumitega, mida kajastati esimest korda aruandeperioodil või eelmistel aruandeperioodidel. |
| --- | --- |

128.

Hüvitatud kahju kogusumma on kõigi aruandeperioodil kajastatud hüvitatud kahjude summa ja see on seotud operatsiooniriski juhtumitega, mida kajastati esimest korda aruandeperioodil või eelmistel aruandeperioodidel.

| 129. | Asjaomase aasta juunis kajastatud andmed on vaheandmed, lõplikud andmed kajastatakse detsembris. Juuni andmete puhul on aruandeperiood 6 kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 30. juunini), detsembri andmete puhul 12 kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 31. detsembrini). |
| --- | --- |

129.

Asjaomase aasta juunis kajastatud andmed on vaheandmed, lõplikud andmed kajastatakse detsembris. Juuni andmete puhul on aruandeperiood 6 kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 30. juunini), detsembri andmete puhul 12 kuud (st kalendriaasta 1. jaanuarist 31. detsembrini).

| 130. | Teabe esitamisel jaotatakse sisemist miinimummäära ületavad kahjude ja hüvituste kogusummad kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendava äriliini „ettevõtteülene” ja kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikide lõikes, kusjuures ühele juhtumile vastav kahju võib olla jaotatud mitme äriliini vahel. |
| --- | --- |

130.

Teabe esitamisel jaotatakse sisemist miinimummäära ületavad kahjude ja hüvituste kogusummad kapitalinõuete määruse artikli 317 tabelis 2 määratletud äriliinide lõikes, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendava äriliini „ettevõtteülene” ja kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikide lõikes, kusjuures ühele juhtumile vastav kahju võib olla jaotatud mitme äriliini vahel.

| 131. | Veergudes esitatakse eri juhtumiliigid ja iga äriliini koguandmed koos memokirjega, mis kajastab kahjuandmete kogumisel kohaldatavat madalaimat sisemist miinimummäära, märkides iga äriliini puhul kõrgeima ja madalaima miinimummäära, kui kohaldatakse mitut miinimummäära. |
| --- | --- |

131.

Veergudes esitatakse eri juhtumiliigid ja iga äriliini koguandmed koos memokirjega, mis kajastab kahjuandmete kogumisel kohaldatavat madalaimat sisemist miinimummäära, märkides iga äriliini puhul kõrgeima ja madalaima miinimummäära, kui kohaldatakse mitut miinimummäära.

| 132. | Ridades esitatakse äriliinid ja iga äriliini puhul teave juhtumite arvu, kahju kogusumma, suurima ühekordse kahju, viie suurima kahju kogusumma ja hüvitatud kahju kogusumma kohta. |
| --- | --- |

132.

Ridades esitatakse äriliinid ja iga äriliini puhul teave juhtumite arvu, kahju kogusumma, suurima ühekordse kahju, viie suurima kahju kogusumma ja hüvitatud kahju kogusumma kohta.

| 133. | Kõigi äriliinidega seoses nõutakse juhtumite arvu ja kahju kogusumma kohta andmeid ka eelnevalt kindlaks määratud miinimummääradel põhinevate teatavate vahemike lõikes: 10 000, 20 000, 100 000, ja 1 000 000. Miinimummäärad on eurodes ja need on esitatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kajastatud kahjude võrdluse eesmärgil; seepärast ei pruugi need olla seotud kahju miinimummääradega, mida kasutatakse sisemiste kahjuandmete kogumiseks ja mida tuleb kajastada vormi teises jaos. |
| --- | --- |

133.

Kõigi äriliinidega seoses nõutakse juhtumite arvu ja kahju kogusumma kohta andmeid ka eelnevalt kindlaks määratud miinimummääradel põhinevate teatavate vahemike lõikes: 10 000, 20 000, 100 000, ja 1 000 000. Miinimummäärad on eurodes ja need on esitatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kajastatud kahjude võrdluse eesmärgil; seepärast ei pruugi need olla seotud kahju miinimummääradega, mida kasutatakse sisemiste kahjuandmete kogumiseks ja mida tuleb kajastada vormi teises jaos.

| 134. | Kui lõike 124 kohase kahju kogusumma elementide algebraline summa on mõnede äriliinide/juhtumiliikide kombinatsioonide puhul negatiivne, kajastatakse asjaomastes lahtrites väärtus 0. |
| --- | --- |

134.

Kui lõike 124 kohase kahju kogusumma elementide algebraline summa on mõnede äriliinide/juhtumiliikide kombinatsioonide puhul negatiivne, kajastatakse asjaomastes lahtrites väärtus 0.

| 135. | Käesolevas vormis kajastavad andmeid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad omavahendite nõuete arvutamiseks täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit või standardmeetodit/alternatiivset standardmeetodit. |
| --- | --- |

135.

Käesolevas vormis kajastavad andmeid krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes kasutavad omavahendite nõuete arvutamiseks täiustatud mõõtmismudelil põhinevat meetodit või standardmeetodit/alternatiivset standardmeetodit.

| 136. | Selleks et kontrollida artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunktiga b ette nähtud tingimusi, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud värskeimat statistikat, mis on kättesaadav EBA veebisaidi rubriigis „Supervisory Disclosure”, et leida kõigi samas riigis asuvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute individuaalsete bilansimahtude summa. |
| --- | --- |

136.

Selleks et kontrollida artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunktiga b ette nähtud tingimusi, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud värskeimat statistikat, mis on kättesaadav EBA veebisaidi rubriigis „Supervisory Disclosure”, et leida kõigi samas riigis asuvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute individuaalsete bilansimahtude summa.

| 137. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunkti b, võivad vormi OPR Details veerus 080 kõigi juhtumiliikide summa puhul kajastada ainult järgmist teavet:






  a) | juhtumite arv (rida 910); |
| --- | --- | --- |

137.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 5 punkti b alapunkti 2 alapunkti b, võivad vormi OPR Details veerus 080 kõigi juhtumiliikide summa puhul kajastada ainult järgmist teavet:

a)

juhtumite arv (rida 910);

| b) | kahju kogusumma (rida 920); |
| --- | --- |

b)

kahju kogusumma (rida 920);

| c) | suurim ühekordne kahju (rida 930); |
| --- | --- |

c)

suurim ühekordne kahju (rida 930);

| d) | viie suurima kahju kogusumma (rida 940) ja |
| --- | --- |

d)

viie suurima kahju kogusumma (rida 940) ja

| e) | hüvitatud kahju kogusumma (rida 950). |
| --- | --- |

e)

hüvitatud kahju kogusumma (rida 950).

4.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–070 | JUHTUMILIIGID

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad kahju vastavates veergudes 010–070 vastavalt kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikidele.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad omavahendite nõuded standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt, võivad kajastada kahju, mille puhul juhtumiliik ei ole kindlaks määratud, veerus 080. |
| 080 | JUHTUMILIIGID KOKKU

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 iga äriliini kohta juhtumite koguarvu, kogu kahju kogusummat ja hüvitatud kahju kogusummat, liites kokku veergudes 010–070 kajastatud kahjujuhtumite arvu, brutokahju kogusummad ja hüvitatud kahju kogusummad. Veerus 080 kajastatav „suurim ühekordne kahju” võrdub veergudes 010–070 kajastatud „suurimate ühekordsete brutokahjude” suurima näitajaga. Viie suurima kahju kogusummana kajastatakse veerus 080 üheainsa äriliini viie suurima kahju kogusummat. |
| 090–100 | MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 090 ja 100 kahju miinimummäära, mida nad kohaldavad sisemiste kahjuandmete kogumisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punkti c viimasele lausele. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab iga äriliini puhul ainult ühte miinimummäära, kajastatakse andmeid ainult veerus 090. Kui sama regulatiivse äriliini puhul kohaldatakse eri miinimummäärasid, märgitakse ka kõrgeim kohaldatav miinimummäär (veerg 100). |

Veerg

010–070

JUHTUMILIIGID

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad kahju vastavates veergudes 010–070 vastavalt kapitalinõuete määruse artiklis 324 määratletud juhtumiliikidele.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad omavahendite nõuded standardmeetodi või alternatiivse standardmeetodi kohaselt, võivad kajastada kahju, mille puhul juhtumiliik ei ole kindlaks määratud, veerus 080.

080

JUHTUMILIIGID KOKKU

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus 080 iga äriliini kohta juhtumite koguarvu, kogu kahju kogusummat ja hüvitatud kahju kogusummat, liites kokku veergudes 010–070 kajastatud kahjujuhtumite arvu, brutokahju kogusummad ja hüvitatud kahju kogusummad. Veerus 080 kajastatav „suurim ühekordne kahju” võrdub veergudes 010–070 kajastatud „suurimate ühekordsete brutokahjude” suurima näitajaga. Viie suurima kahju kogusummana kajastatakse veerus 080 üheainsa äriliini viie suurima kahju kogusummat.

090–100

MEMOKIRJE: ANDMETE KOGUMISEL KOHALDATAV MIINIMUMMÄÄR

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veergudes 090 ja 100 kahju miinimummäära, mida nad kohaldavad sisemiste kahjuandmete kogumisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punkti c viimasele lausele. Kui krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab iga äriliini puhul ainult ühte miinimummäära, kajastatakse andmeid ainult veerus 090. Kui sama regulatiivse äriliini puhul kohaldatakse eri miinimummäärasid, märgitakse ka kõrgeim kohaldatav miinimummäär (veerg 100).

| Rida |
| --- |
| 010–850 | ÄRILIINID: FINANTSNÕUSTAMINE, KAUPLEMINE JA MÜÜK, JAEKLIENDIMAAKLERLUS, ÄRIPANGANDUS, JAEPANGANDUS, MAKSED JA ARVELDUSED, HOIDMISTEENUSED, VARAHALDUS, ETTEVÕTTEÜLENE

  Kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 määratletud iga äriliini puhul, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendav äriliin „ettevõtteülene”, ja iga juhtumiliigi puhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt sisemistele miinimummääradele järgmist teavet: juhtumite arv, kahju kogusumma, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ja hüvitatud kahju kogusumma. Kahjujuhtumi puhul, mis mõjutab mitut äriliini, jaotatakse kahju kogusumma kõigi asjaomaste äriliinide lõikes. |
| 910–950 | ÄRILIINID KOKKU

  Iga juhtumiliigi (veerud 010–080) puhul kajastatakse äriliinide kohta kokku (read 910–950) järgmist kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktide b, c ja e kohast teavet.
  —   Juhtumite arv (rida 910): kajastatakse sisemist miinimummäära ületavate juhtumite arv juhtumiliikide lõikes kõigi äriliinide puhul. See arv võib olla väiksem kui äriliinide lõikes kokku liidetud juhtumite arv, kuna mitut eri äriliini mõjutavaid juhtumeid käsitatakse ühe juhtumina.
  —   Juhtumite arv. Millest ≥ 10 000 ja < 20 000, ≥ 20 000 ja < 100 000, ≥ 100 000 ja < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (read 911–914): kajastatakse nende sisemiste juhtumite arv, mis kuuluvad asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.
  —   Kahju kogusumma (rida 920): liidetakse kokku kõigi äriliinide kahju kogusummad.
  —   Kahju kogusumma, millest ≥ 10 000 ja < 20 000, ≥ 20 000 ja < 100 000, ≥ 100 000 ja < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (read 921–924): kajastatakse nende sisemiste juhtumite arv, mis kuuluvad asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.
  —   Suurim ühekordne kahju (rida 930): sisemist miinimummäära ületav suurim ühekordne kahju iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. Need näitajad võivad olla suuremad kui iga äriliini puhul kajastatavad suurimad ühekordsed kahjud, kui juhtum mõjutab eri äriliine.
  —   Viie suurima kahju kogusumma (rida 940): kajastatakse viie suurima brutokahju summat iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. See summa võib olla suurem kui iga äriliini puhul kajastatud viie suurima kahju suurim summa. Kõnealust summat tuleb kajastada olenemata kahjude arvust.
  —   Hüvitatud kahju kogusumma (rida 950): hüvitatud kahju kogusumma on kõigi äriliinide hüvitatud kahju kogusummad kokku liidetuna. |
| 910–950/080 | ÄRILIINID KOKKU – JUHTUMILIIGID KOKKU

  —   Juhtumite arv: võrdub iga rea puhul alates reast 910 kuni reani 914 vastava rea juhtumite arvu horisontaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna kõnealuste juhtumite arvu puhul on eri äriliine mõjutavaid juhtumeid juba käsitatud ühe juhtumina. Arv reas 910 ei pruugi tingimata olla võrdne veerus 080 kajastatud juhtumite arvu vertikaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna üks juhtum võib mõjutada samaaegselt eri äriliine.
  —   Kahju kogusumma: võrdub iga rea puhul alates reast 920 kuni reani 924 asjaomase rea juhtumiliikide kahju kogusummade horisontaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega. Rea 920 kahju kogusumma võrdub veeru 080 äriliinide kahju kogusummade vertikaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega.
  —   Suurim ühekordne kahju: nagu eespool märgitud, võib mitut eri äriliini mõjutava juhtumi korral asjaomase juhtumiliigi puhul rea „äriliinid kokku” real „suurim ühekordne kahju” kajastatav summa olla suurem kui iga äriliini puhul real „suurim ühekordne kahju” kajastatav summa. Seega võrdub selles lahtris kajastatav summa rea „äriliinid kokku” real „suurim ühekordne kahju” kajastatava suurima summaga, mis ei pruugi tingimata võrduda äriliinide puhul veerus 080 kajastatud suurima ühekordse kahjuga.
  —   Viie suurima kahju kogusumma: kogu maatriksi viie suurima kahju kogusumma, mis tähendab, et see ei pruugi tingimata võrduda real „äriliinid kokku” kajastatud viie suurima kahju kogusumma maksimumväärtusega ega veerus 080 kajastatud viie suurima kahju kogusumma maksimumväärtusega.
  —   Hüvitatud kahju kogusumma: võrdub nii rea 950 juhtumiliikide hüvitatud kahju kogusummade horisontaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega kui ka veeru 080 äriliinide hüvitatud kahju kogusummade vertikaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega. |

Rida

010–850

ÄRILIINID: FINANTSNÕUSTAMINE, KAUPLEMINE JA MÜÜK, JAEKLIENDIMAAKLERLUS, ÄRIPANGANDUS, JAEPANGANDUS, MAKSED JA ARVELDUSED, HOIDMISTEENUSED, VARAHALDUS, ETTEVÕTTEÜLENE

Kapitalinõuete määruse artikli 317 lõike 4 tabelis 2 määratletud iga äriliini puhul, sealhulgas kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktis b osutatud täiendav äriliin „ettevõtteülene”, ja iga juhtumiliigi puhul kajastab krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt sisemistele miinimummääradele järgmist teavet: juhtumite arv, kahju kogusumma, suurim ühekordne kahju, viie suurima kahju kogusumma ja hüvitatud kahju kogusumma. Kahjujuhtumi puhul, mis mõjutab mitut äriliini, jaotatakse kahju kogusumma kõigi asjaomaste äriliinide lõikes.

910–950

ÄRILIINID KOKKU

Iga juhtumiliigi (veerud 010–080) puhul kajastatakse äriliinide kohta kokku (read 910–950) järgmist kapitalinõuete määruse artikli 322 lõike 3 punktide b, c ja e kohast teavet.

—   Juhtumite arv (rida 910): kajastatakse sisemist miinimummäära ületavate juhtumite arv juhtumiliikide lõikes kõigi äriliinide puhul. See arv võib olla väiksem kui äriliinide lõikes kokku liidetud juhtumite arv, kuna mitut eri äriliini mõjutavaid juhtumeid käsitatakse ühe juhtumina.

—   Juhtumite arv. Millest ≥ 10 000 ja < 20 000, ≥ 20 000 ja < 100 000, ≥ 100 000 ja < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (read 911–914): kajastatakse nende sisemiste juhtumite arv, mis kuuluvad asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.

—   Kahju kogusumma (rida 920): liidetakse kokku kõigi äriliinide kahju kogusummad.

—   Kahju kogusumma, millest ≥ 10 000 ja < 20 000, ≥ 20 000 ja < 100 000, ≥ 100 000 ja < 1 000 000, ≥ 1 000 000 (read 921–924): kajastatakse nende sisemiste juhtumite arv, mis kuuluvad asjaomastel ridadel kindlaks määratud vahemikku.

—   Suurim ühekordne kahju (rida 930): sisemist miinimummäära ületav suurim ühekordne kahju iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. Need näitajad võivad olla suuremad kui iga äriliini puhul kajastatavad suurimad ühekordsed kahjud, kui juhtum mõjutab eri äriliine.

—   Viie suurima kahju kogusumma (rida 940): kajastatakse viie suurima brutokahju summat iga juhtumiliigi puhul kõigi äriliinide lõikes. See summa võib olla suurem kui iga äriliini puhul kajastatud viie suurima kahju suurim summa. Kõnealust summat tuleb kajastada olenemata kahjude arvust.

—   Hüvitatud kahju kogusumma (rida 950): hüvitatud kahju kogusumma on kõigi äriliinide hüvitatud kahju kogusummad kokku liidetuna.

910–950/080

ÄRILIINID KOKKU – JUHTUMILIIGID KOKKU

—   Juhtumite arv: võrdub iga rea puhul alates reast 910 kuni reani 914 vastava rea juhtumite arvu horisontaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna kõnealuste juhtumite arvu puhul on eri äriliine mõjutavaid juhtumeid juba käsitatud ühe juhtumina. Arv reas 910 ei pruugi tingimata olla võrdne veerus 080 kajastatud juhtumite arvu vertikaalse kokkuliitmise tulemusel saadud arvuga, kuna üks juhtum võib mõjutada samaaegselt eri äriliine.

—   Kahju kogusumma: võrdub iga rea puhul alates reast 920 kuni reani 924 asjaomase rea juhtumiliikide kahju kogusummade horisontaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega. Rea 920 kahju kogusumma võrdub veeru 080 äriliinide kahju kogusummade vertikaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega.

—   Suurim ühekordne kahju: nagu eespool märgitud, võib mitut eri äriliini mõjutava juhtumi korral asjaomase juhtumiliigi puhul rea „äriliinid kokku” real „suurim ühekordne kahju” kajastatav summa olla suurem kui iga äriliini puhul real „suurim ühekordne kahju” kajastatav summa. Seega võrdub selles lahtris kajastatav summa rea „äriliinid kokku” real „suurim ühekordne kahju” kajastatava suurima summaga, mis ei pruugi tingimata võrduda äriliinide puhul veerus 080 kajastatud suurima ühekordse kahjuga.

—   Viie suurima kahju kogusumma: kogu maatriksi viie suurima kahju kogusumma, mis tähendab, et see ei pruugi tingimata võrduda real „äriliinid kokku” kajastatud viie suurima kahju kogusumma maksimumväärtusega ega veerus 080 kajastatud viie suurima kahju kogusumma maksimumväärtusega.

—   Hüvitatud kahju kogusumma: võrdub nii rea 950 juhtumiliikide hüvitatud kahju kogusummade horisontaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega kui ka veeru 080 äriliinide hüvitatud kahju kogusummade vertikaalsel kokkuliitmisel saadud tulemusega.

5.   TURURISKI VORMID

| 138. | Käesolevates juhistes käsitletakse vorme, milles kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt valuutariski (MKR SA FX), kaubariski (MKR SA COM) intressipositsiooni riski (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) ja aktsiapositsiooni riski (MKR SA EQU) puhul. Lisaks on selles osas esitatud juhised selle kohta, kuidas vormis MKR IM kajastada omavahendite nõuete arvutamist sisemudelitel põhineva meetodi kohaselt. |
| --- | --- |

138.

Käesolevates juhistes käsitletakse vorme, milles kajastatakse omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt valuutariski (MKR SA FX), kaubariski (MKR SA COM) intressipositsiooni riski (MKR SA TDI, MKR SA SEC, MKR SA CTP) ja aktsiapositsiooni riski (MKR SA EQU) puhul. Lisaks on selles osas esitatud juhised selle kohta, kuidas vormis MKR IM kajastada omavahendite nõuete arvutamist sisemudelitel põhineva meetodi kohaselt.

| 139. | Kaubeldava võlainstrumendi või omakapitaliinstrumendi (või nendega seotud tuletisinstrumendi) positsioonirisk jagatakse kaheks komponendiks, et arvutada selle katmiseks vajalikud omavahendid. Esimene komponent on selle spetsiifiline risk – see on asjaomase instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb tema emitendi või tuletisinstrumendi puhul selle aluseks oleva instrumendi emitendiga seotud teguritest. Teine komponent hõlmab selle üldriski – instrumendi hinna muutumise riski, mis tuleneb kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul intressimäärade taseme muutusest või omakapitali või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis ei ole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega. Konkreetsete instrumentide ja tasaarvestusprotseduuride üldkäsitlus on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 326–333. |
| --- | --- |

139.

Kaubeldava võlainstrumendi või omakapitaliinstrumendi (või nendega seotud tuletisinstrumendi) positsioonirisk jagatakse kaheks komponendiks, et arvutada selle katmiseks vajalikud omavahendid. Esimene komponent on selle spetsiifiline risk – see on asjaomase instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb tema emitendi või tuletisinstrumendi puhul selle aluseks oleva instrumendi emitendiga seotud teguritest. Teine komponent hõlmab selle üldriski – instrumendi hinna muutumise riski, mis tuleneb kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul intressimäärade taseme muutusest või omakapitali või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis ei ole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega. Konkreetsete instrumentide ja tasaarvestusprotseduuride üldkäsitlus on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 326–333.

5.1.   C 18.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA TDI)

5.1.1.   Üldised märkused

| 140. | Käesolevas vormis kajastatakse kaubeldavate võlainstrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt (kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1). Ridades kajastatakse erinevaid riske ja kapitalinõuete määruse kohaseid meetodeid. Vormides MKR SA SEC ja MKR SA CTP kajastatud riskipositsioonidega seotud spetsiifilist riski kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI vormis „Kokku”. Nendes vormides kajastatud omavahendite nõuded kantakse üle vastavalt lahtrisse {325;060} (väärtpaberistamised) ja {330;060} (korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell).. |
| --- | --- |

140.

Käesolevas vormis kajastatakse kaubeldavate võlainstrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete arvutamist standardmeetodi kohaselt (kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1). Ridades kajastatakse erinevaid riske ja kapitalinõuete määruse kohaseid meetodeid. Vormides MKR SA SEC ja MKR SA CTP kajastatud riskipositsioonidega seotud spetsiifilist riski kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI vormis „Kokku”. Nendes vormides kajastatud omavahendite nõuded kantakse üle vastavalt lahtrisse {325;060} (väärtpaberistamised) ja {330;060} (korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell)..

| 141. | Vorm tuleb täita eraldi vormina „Total” ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud valuutade loetelu kohta esitatavate vormidena: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, LTL, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude valuutade kohta. |
| --- | --- |

141.

Vorm tuleb täita eraldi vormina „Total” ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud valuutade loetelu kohta esitatavate vormidena: EUR, ALL, BGN, CZK, DKK, EGP, GBP, HRK, HUF, ISK, JPY, LTL, MKD, NOK, PLN, RON, RUB, RSD, SEK, CHF, TRY, UAH, USD. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude valuutade kohta.

5.1.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 030–040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. |
| 060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile. |
| 070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

030–040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile.

070

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Rida |
| --- |
| 010–350 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

  Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide positsioone ja vastavaid positsiooniriski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatükile kajastatakse sõltuvalt riskikategooriast, lõpptähtajast ja kasutatud meetodist. |
| 011 | ÜLDRISK. |
| 012 | Tuletisinstrumendid

  Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 328–331. |
| 013 | Muud varad ja kohustused

  Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid. |
| 020–200 | LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõigetele 1–8 lõpptähtajal põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõikele 9. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3, mis omakorda jaotatakse instrumentide lõpptähtaja lõikes. |
| 210–240 | ÜLDRISK. KESTUSEL PÕHINEV MEETOD

  Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõigetele 1–6 kestusel põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõikele 7. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3. |
| 250 | SPETSIIFILINE RISK

  Esitatakse ridades 251, 325 ja 330 kajastatud andmete kogusumma.
  Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse spetsiifilise riski omavahendite nõuet, ja nende vastav omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile b, artiklile 335, artikli 336 lõigetele 1–3 ning artiklitele 337 ja 338. Samuti tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artikli 327 lõike 1 viimast lauset. |
| 251–321 | Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

  Esitatakse ridades 260–321 kajastatud andmete kogusumma.
  Omavahendite nõuded n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, millele ei ole antud välisreitingut, arvutatakse aluseks olevate üksuste riskikaalude kokkuliitmise teel (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e esimene ja teine lõik – „aluspositsioonide arvessevõtmine”). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, millele on antud välisreiting (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e kolmas lõik), kajastatakse eraldi real 321.
  Selliste positsioonide kajastamine, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 336 lõiget 3:
  vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 3 kohaldatakse kauplemisportfelliväliste võlakirjade suhtes, millele on määratud riskikaal 10 %, (pandikirjad) erikäsitlust. Need spetsiifilised omavahendite nõuded võrduvad poolega kapitalinõuete määruse artikli 336 tabeli 1 teises kategoorias esitatud protsendimäärast. Kõnealused positsioonid tuleb määrata ridadesse 280–300 vastavalt lõpptähtajani jäänud ajale.
  Kui intressimäära riski positsioonide üldrisk on maandatud krediidituletisinstrumendiga, kohaldatakse artikleid 346 ja 347. |
| 325 | Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

  Vormi MKR SA SEC veerus 610 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku” tasandil. |
| 330 | Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

  Vormi MKR SA CTP veerus 450 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku” tasandil. |
| 340 | ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJATES OLEVATE POSITSIOONIDE POSITSIOONIRISK, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ERIMEETODIT

  Kapitalinõuete määruse artiklid 348–350. Kohaldatakse juhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevaid positsioone või alusvaraks olevaid instrumente ei käsitleta kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 5. peatükis sätestatud meetodite kohaselt. Vajaduse korral võetakse arvesse omavahendite nõuete suhtes kohaldatavate ülempiiride mõju.
  Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist. Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem. |
| 350–390 | TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL: (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõige 3
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks. |

Rida

010–350

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide positsioone ja vastavaid positsiooniriski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatükile kajastatakse sõltuvalt riskikategooriast, lõpptähtajast ja kasutatud meetodist.

011

ÜLDRISK.

012

Tuletisinstrumendid

Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 328–331.

013

Muud varad ja kohustused

Kauplemisportfelli intressipositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

020–200

LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõigetele 1–8 lõpptähtajal põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 339 lõikele 9. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3, mis omakorda jaotatakse instrumentide lõpptähtaja lõikes.

210–240

ÜLDRISK. KESTUSEL PÕHINEV MEETOD

Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõigetele 1–6 kestusel põhinevat meetodit, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 340 lõikele 7. Positsioonid jaotatakse tsoonidesse 1, 2 ja 3.

250

SPETSIIFILINE RISK

Esitatakse ridades 251, 325 ja 330 kajastatud andmete kogusumma.

Kaubeldavate võlainstrumentide positsioonid, mille suhtes kohaldatakse spetsiifilise riski omavahendite nõuet, ja nende vastav omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punktile b, artiklile 335, artikli 336 lõigetele 1–3 ning artiklitele 337 ja 338. Samuti tuleb arvesse võtta kapitalinõuete määruse artikli 327 lõike 1 viimast lauset.

251–321

Omavahendite nõue muude kui väärtpaberistamise võlainstrumentide puhul

Esitatakse ridades 260–321 kajastatud andmete kogusumma.

Omavahendite nõuded n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, millele ei ole antud välisreitingut, arvutatakse aluseks olevate üksuste riskikaalude kokkuliitmise teel (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e esimene ja teine lõik – „aluspositsioonide arvessevõtmine”). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, millele on antud välisreiting (kapitalinõuete määruse artikli 332 lõike 1 punkti e kolmas lõik), kajastatakse eraldi real 321.

Selliste positsioonide kajastamine, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 336 lõiget 3:

vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 3 kohaldatakse kauplemisportfelliväliste võlakirjade suhtes, millele on määratud riskikaal 10 %, (pandikirjad) erikäsitlust. Need spetsiifilised omavahendite nõuded võrduvad poolega kapitalinõuete määruse artikli 336 tabeli 1 teises kategoorias esitatud protsendimäärast. Kõnealused positsioonid tuleb määrata ridadesse 280–300 vastavalt lõpptähtajani jäänud ajale.

Kui intressimäära riski positsioonide üldrisk on maandatud krediidituletisinstrumendiga, kohaldatakse artikleid 346 ja 347.

325

Omavahendite nõue väärtpaberistamise instrumentide puhul

Vormi MKR SA SEC veerus 610 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku” tasandil.

330

Omavahendite nõue korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul

Vormi MKR SA CTP veerus 450 kajastatud omavahendite nõuded kokku. Seda kajastatakse ainult vormi MKR SA TDI „Kokku” tasandil.

340

ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJATES OLEVATE POSITSIOONIDE POSITSIOONIRISK, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ERIMEETODIT

Kapitalinõuete määruse artiklid 348–350. Kohaldatakse juhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevaid positsioone või alusvaraks olevaid instrumente ei käsitleta kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 5. peatükis sätestatud meetodite kohaselt. Vajaduse korral võetakse arvesse omavahendite nõuete suhtes kohaldatavate ülempiiride mõju.

Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist. Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.

350–390

TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL: (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõige 3

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

5.2.   C 19.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA SEC)

5.2.1.   Üldised märkused

| 142. | Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohase kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamiste/edasiväärtpaberistamiste (ei aktsepteerita korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul) positsiooniriski spetsiifilise riski komponendi positsioonide (kõik/neto ja pikad/lühikesed) ja nendega seotud omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

142.

Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohase kauplemisportfellis hoitavate väärtpaberistamiste/edasiväärtpaberistamiste (ei aktsepteerita korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul) positsiooniriski spetsiifilise riski komponendi positsioonide (kõik/neto ja pikad/lühikesed) ja nendega seotud omavahendite nõuete kohta.

| 143. | Vormis MKR SA SEC kajastatakse ainult väärtpaberistamise positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikliga 337. Kui kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM. |
| --- | --- |

143.

Vormis MKR SA SEC kajastatakse ainult väärtpaberistamise positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikliga 337. Kui kauplemisportfelli väärtpaberistamise positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM.

| 144. | Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460. |
| --- | --- |

144.

Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460.

5.2.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 kooskõlas artikliga 337 (väärtpaberistamise positsioonid). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 030–040 | (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 258 |
| 050–060 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 070–520 | NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

  Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 Jaotus tuleb esitada eraldi pikkade ja lühikeste positsioonide puhul. |
| 230–240 ja 460–470 | 1 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 |
| 250–260 ja 480–490 | REGULATIIVNE MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262
  Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad alternatiivset regulatiivset meetodit, millega määratakse omavahendite nõuded tagatise kogumi tunnuste ja väärtpaberistamise seeria lepingutingimuste põhjal. |
| 270 ja 500 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

  Standardmeetod: kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5. Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).
  Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5. |
| 280–290/510–520 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõike 1 teine lause ja artikli 259 lõiked 3 ja 4.
  Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemisel hinnangul põhinevat meetodit, et määrata kindlaks omavahendite nõuded likviidsuse tagamise tehingute ja krediidikvaliteedi parandamiste puhul, mida pangad (sealhulgas kolmandast isikust pangad) võimaldavad varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentidele. Krediidikvaliteeti hindavate asutuste metoodikal põhinevat sisemisel hinnangul põhinevat meetodit kohaldatakse ainult varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentide vastu olevate nõuete suhtes, kellel on sisereiting, mis on samaväärne alguses saadud investeerimisjärguga. |
| 530–540 | HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

  Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 3 kooskõlas artikliga 407 Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõige 2 |
| 550–570 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju. |
| 580–600 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |
| 610 | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

  Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing 31. detsembril 2014 lõppeval üleminekuperioodil eraldi kokku oma kaalutud pikad netopositsioonid (veerg 580) ja kaalutud lühikesed netopositsioonid (veerg 590). Nendest summadest (pärast ülempiiri kohaldamist) suuremat käsitatakse omavahendite nõudena. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing alates 2015. aastast omavahendite nõuete arvutamiseks kokku kõik oma kaalutud netopositsioonid, olenemata sellest, kas need on pikad või lühikesed (veerg 600). |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 kooskõlas artikliga 337 (väärtpaberistamise positsioonid). Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

030–040

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 258

050–060

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

070–520

NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES

Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 Jaotus tuleb esitada eraldi pikkade ja lühikeste positsioonide puhul.

230–240 ja 460–470

1 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

250–260 ja 480–490

REGULATIIVNE MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262

Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad alternatiivset regulatiivset meetodit, millega määratakse omavahendite nõuded tagatise kogumi tunnuste ja väärtpaberistamise seeria lepingutingimuste põhjal.

270 ja 500

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

Standardmeetod: kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5. Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).

Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5.

280–290/510–520

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 109 lõike 1 teine lause ja artikli 259 lõiked 3 ja 4.

Nendes veergudes kajastatakse andmeid, kui krediidiasutus või investeerimisühing kasutab sisemisel hinnangul põhinevat meetodit, et määrata kindlaks omavahendite nõuded likviidsuse tagamise tehingute ja krediidikvaliteedi parandamiste puhul, mida pangad (sealhulgas kolmandast isikust pangad) võimaldavad varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentidele. Krediidikvaliteeti hindavate asutuste metoodikal põhinevat sisemisel hinnangul põhinevat meetodit kohaldatakse ainult varaga tagatud kommertsväärtpaberi emitentide vastu olevate nõuete suhtes, kellel on sisereiting, mis on samaväärne alguses saadud investeerimisjärguga.

530–540

HOOLSUSKOHUSTUSTE SÄTETE RIKKUMISEST TULENEV KOGUMÕJU (KORRIGEERIMINE)

Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 3 kooskõlas artikliga 407 Kapitalinõuete määruse artikli 14 lõige 2

550–570

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

580–600

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID NING KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE SUMMA PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse artikkel 337, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

610

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing 31. detsembril 2014 lõppeval üleminekuperioodil eraldi kokku oma kaalutud pikad netopositsioonid (veerg 580) ja kaalutud lühikesed netopositsioonid (veerg 590). Nendest summadest (pärast ülempiiri kohaldamist) suuremat käsitatakse omavahendite nõudena. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 337 lõikele 4 liidab krediidiasutus või investeerimisühing alates 2015. aastast omavahendite nõuete arvutamiseks kokku kõik oma kaalutud netopositsioonid, olenemata sellest, kas need on pikad või lühikesed (veerg 600).

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Avatud väärtpaberistamise positsioonide (kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks ja/või investoriks ja/või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing. |
| 040, 070 ja 100 | VÄÄRTPABERISTAMISED

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 61 ja 62 |
| 020, 050, 080 ja 110 | EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 63 |
| 030–050 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 13 |
| 060–080 | INVESTOR

  Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 090–110 | SPONSOR

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 14 Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 120–210 | KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES

  Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõike 4 viimane lause
  Alusvara jaotuse puhul järgitakse vormis SEC Details (veerg „liik”) kasutatud klassifikatsiooni:








  — | – | 1 | – | elamukinnisvarale seatud hüpoteegid; |
| — | – | 2 | – | ärikinnisvarale seatud hüpoteegid; |
| — | – | 3 | – | krediitkaardinõuded; |
| — | – | 4 | – | liising; |
| — | – | 5 | – | äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud; |
| — | – | 6 | – | tarbimislaenud; |
| — | – | 7 | – | nõuded klientide vastu; |
| — | – | 8 | – | muud varad; |
| — | – | 9 | – | pandikirjad; |
| — | – | 10 | – | muud kohustused. |

Rida

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Avatud väärtpaberistamise positsioonide (kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks ja/või investoriks ja/või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing.

040, 070 ja 100

VÄÄRTPABERISTAMISED

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktid 61 ja 62

020, 050, 080 ja 110

EDASIVÄÄRTPABERISTAMISED

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 63

030–050

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 13

060–080

INVESTOR

Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

090–110

SPONSOR

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 14 Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

120–210

KAALUTUD PIKKADE JA LÜHIKESTE NETOPOSITSIOONIDE KOGUSUMMA JAOTUS ALUSVARA LIIKIDE LÕIKES

Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõike 4 viimane lause

Alusvara jaotuse puhul järgitakse vormis SEC Details (veerg „liik”) kasutatud klassifikatsiooni:

—

–

1

–

elamukinnisvarale seatud hüpoteegid;

—

–

2

–

ärikinnisvarale seatud hüpoteegid;

—

–

3

–

krediitkaardinõuded;

—

–

4

–

liising;

—

–

5

–

äriühingutele või VKEdele (käsitatakse äriühingutena) antud laenud;

—

–

6

–

tarbimislaenud;

—

–

7

–

nõuded klientide vastu;

—

–

8

–

muud varad;

—

–

9

–

pandikirjad;

—

–

10

–

muud kohustused.

Kui väärtpaberistamise kogum hõlmab eri varaliike, märgib krediidiasutus või investeerimisühing iga väärtpaberistamise puhul kõige olulisema varaliigi.

5.3.   C 20.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVASSE KAUPLEMISPORTFELLI MÄÄRATUD POSITSIOONIDE SPETSIIFILINE RISK (MKR SA CTP)

5.3.1.   Üldised märkused

| 145. | Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohaste korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide (sh väärtpaberistamised, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid ja muud artikli 338 lõike 3 kohaselt korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud positsioonid) ja vastavate omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

145.

Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohaste korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide (sh väärtpaberistamised, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid ja muud artikli 338 lõike 3 kohaselt korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli lisatud positsioonid) ja vastavate omavahendite nõuete kohta.

| 146. | Vormis MKR SA CTP kajastatakse ainult korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli määratud positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikli 338 lõigetega 2 ja 3. Kui korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM. |
| --- | --- |

146.

Vormis MKR SA CTP kajastatakse ainult korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli määratud positsioonide spetsiifilise riski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 335 kooskõlas artikli 338 lõigetega 2 ja 3. Kui korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid on maandatud krediidituletisinstrumentidega, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikleid 346 ja 347. Kõiki korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone kajastatakse ühes vormis, olenemata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing kasutab positsioonide riskikaalu määramiseks kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 5. peatüki kohaselt standardmeetodit või sisereitingute meetodit. Kõnealuste positsioonide üldriski omavahendite nõudeid kajastatakse vormides MKR SA TDI või MKR IM.

| 147. | Selles vormis kajastatakse eraldi väärtpaberistamise positsioone, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja muid korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone. Seega kajastatakse väärtpaberistamise positsioone alati ridades 030, 060 või 090 (sõltuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse alati real 110. „Muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid” ei ole väärtpaberistamise positsioonid ega n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikes 3), kuid need on otseselt seotud ühega nendest positsioonidest (kuna neid hoitakse riskimaandamise eesmärgil). Seepärast määratakse need alamrubriiki „väärtpaberistamine” või „n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrument”. |
| --- | --- |

147.

Selles vormis kajastatakse eraldi väärtpaberistamise positsioone, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja muid korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone. Seega kajastatakse väärtpaberistamise positsioone alati ridades 030, 060 või 090 (sõltuvalt krediidiasutuse või investeerimisühingu rollist väärtpaberistamises). N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse alati real 110. „Muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid” ei ole väärtpaberistamise positsioonid ega n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumendid (määratletud kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikes 3), kuid need on otseselt seotud ühega nendest positsioonidest (kuna neid hoitakse riskimaandamise eesmärgil). Seepärast määratakse need alamrubriiki „väärtpaberistamine” või „n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrument”.

| 148. | Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460. |
| --- | --- |

148.

Positsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 1 250 %, kuid mille võib alternatiivina maha arvata esimese taseme põhiomavahenditest (vt kapitalinõuete määruse artikli 243 lõike 1 punkt b, artikli 244 lõike 1 punkt b ja artikkel 258). Sel juhul kajastatakse neid positsioone vormi CA1 real 460.

5.3.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 seoses positsioonidega, mis on määratud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetele 2 ja 3. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 030–040 | (-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 258 |
| 050–060 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2. |
| 070–400 | NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES (STANDARDMEETOD JA SISEREITINGUTE MEETOD)

  Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 |
| 160 ja 330 | MUUD

  Muud riskikaalud, mida ei ole eelmistes veergudes otseselt nimetatud.
  Kohaldatakse ainult selliste n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, mis ei ole saanud välisreitingut. Välisreitinguga n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse vormi MKR SA TDI real 321 või juhul, kui need on kaasatud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, määratakse need vastava riskikaalu veergu. |
| 170–180 ja 360–370 | 1 250 %

  Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4 |
| 190–200 ja 340–350 | REGULATIIVNE MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262 |
| 210/380 | ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

  Standardmeetod: kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5. Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).
  Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5. |
| 220–230 ja 390–400 | SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

  Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõiked 3 ja 4 |
| 410–420 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |
| 430–440 | KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust. |
| 450 | OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

  Omavahendite nõudena käsitatakse suuremat järgmistest: i) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult pikkade netopositsioonide (veerg 430) suhtes või ii) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult lühikeste netopositsioonide (veerg 440) suhtes. |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1 seoses positsioonidega, mis on määratud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetele 2 ja 3. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist, mida kohaldatakse ka kõnealuste brutopositsioonide suhtes, käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

030–040

(-) OMAVAHENDITEST MAHA ARVATUD POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 258

050–060

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artiklid 327–329 ja artikkel 334. Pikkade ja lühikeste positsioonide eristamist käsitletakse kapitalinõuete määruse artikli 328 lõikes 2.

070–400

NETOPOSITSIOONIDE JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES (STANDARDMEETOD JA SISEREITINGUTE MEETOD)

Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

160 ja 330

MUUD

Muud riskikaalud, mida ei ole eelmistes veergudes otseselt nimetatud.

Kohaldatakse ainult selliste n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul, mis ei ole saanud välisreitingut. Välisreitinguga n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente kajastatakse vormi MKR SA TDI real 321 või juhul, kui need on kaasatud korrelatsioonil põhinevasse kauplemisportfelli, määratakse need vastava riskikaalu veergu.

170–180 ja 360–370

1 250 %

Kapitalinõuete määruse artikli 251 tabel 1 ja artikli 261 lõike 1 tabel 4

190–200 ja 340–350

REGULATIIVNE MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 337 lõige 2 kooskõlas artikliga 262

210/380

ALUSPOSITSIOONIDE ARVESSEVÕTMINE

Standardmeetod: kapitalinõuete määruse artiklid 253 ja 254 ning artikli 256 lõige 5. Aluspositsioonide arvessevõtmist käsitlevates veergudes kajastatakse kõiki reitinguta riskipositsioone, mille puhul riskikaal saadakse riskipositsioonide alusportfellist (kogumi keskmine riskikaal, kogumi suurim riskikaal või kontsentratsiooni suhtarvu kasutamine).

Sisereitingute meetod: kapitalinõuete määruse artikli 263 lõiked 2 ja 3. Ennetähtaegset amortiseerimist käsitlevad sätted on ette nähtud kapitalinõuete määruse artikli 265 lõikega 1 ja artikli 256 lõikega 5.

220–230 ja 390–400

SISEMISEL HINNANGUL PÕHINEV MEETOD

Kapitalinõuete määruse artikli 259 lõiked 3 ja 4

410–420

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID ENNE ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võtmata arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

430–440

KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kapitalinõuete määruse artikkel 338, võttes arvesse artikliga 335 ette nähtud kaalutlusõigust.

450

OMAVAHENDITE NÕUDED KOKKU

Omavahendite nõudena käsitatakse suuremat järgmistest: i) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult pikkade netopositsioonide (veerg 430) suhtes või ii) spetsiifilise riski omavahendite nõue, mida kohaldataks ainult lühikeste netopositsioonide (veerg 440) suhtes.

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Avatud positsioonide (korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing. |
| 020–040 | VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 13 |
| 050–070 | INVESTOR

  Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor. |
| 080–100 | SPONSOR

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 14. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta. |
| 030, 060 ja 090 | VÄÄRTPABERISTAMISED

  Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell hõlmab väärtpaberistamisi, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja võimaluse korral ka muid riskimaandamise positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.
  Väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumente, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioone kajastatakse real „muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid”. |
| 110 | N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

  Sellel real ei kajastata selliseid n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, mis on maandatud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega.
  N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul ei ole positsiooni algatajad, investorid ja sponsorid asjakohased. Seepärast ei esitata n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul jaotust väärtpaberistamise positsioonide lõikes. |
| 040, 070, 100 ja 120 | MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

  Kajastatakse järgmisi positsioone:






  — | väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendid, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioonid; |

Rida

010

KOGURISKIPOSITSIOON

Avatud positsioonide (korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis hoitavad) kogusumma, mida kajastab väärtpaberistamise tehingu algatajaks, investoriks või sponsoriks olev krediidiasutus või investeerimisühing.

020–040

VÄÄRTPABERISTAMISE TEHINGU ALGATAJA

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 13

050–070

INVESTOR

Krediidiasutus, kellel on väärtpaberistamise positsioon väärtpaberistamise tehingus, mille puhul ta ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja ega sponsor.

080–100

SPONSOR

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõige 14. Kui sponsor väärtpaberistab ka oma vara, esitab ta väärtpaberistamise tehingu algatajat käsitleval real teabe oma väärtpaberistatud varade kohta.

030, 060 ja 090

VÄÄRTPABERISTAMISED

Korrelatsioonil põhinev kauplemisportfell hõlmab väärtpaberistamisi, n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente ja võimaluse korral ka muid riskimaandamise positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriumidele.

Väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumente, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioone kajastatakse real „muud korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonid”.

110

N-ARVU JÄRJEKOHAGA MAKSEVIIVITUSE JUHU TAGAMISE KREDIIDITULETISINSTRUMENDID

Sellel real ei kajastata selliseid n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumente, mis on maandatud n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentidega.

N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul ei ole positsiooni algatajad, investorid ja sponsorid asjakohased. Seepärast ei esitata n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide puhul jaotust väärtpaberistamise positsioonide lõikes.

040, 070, 100 ja 120

MUUD KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONID

Kajastatakse järgmisi positsioone:

—

väärtpaberistamise positsioonide tuletisinstrumendid, mis annavad proportsionaalse osa väärtpaberistamise seeria tuludest, ja korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioonide maandamise positsioonid;

| — | korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone, mis on maandatud krediidituletisinstrumentidega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 346; |
| --- | --- |

—

korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli positsioone, mis on maandatud krediidituletisinstrumentidega vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 346;

| — | muid positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõike 3 sätetele. |
| --- | --- |

—

muid positsioone, mis vastavad kapitalinõuete määruse artikli 338 lõike 3 sätetele.

5.4.   C 21.00 – TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK (MKR SA EQU)

5.4.1.   Üldised märkused

| 149. | Käesolevas vormis kogutakse teavet kauplemisportfellis hoitavate ja standardmeetodi kohaselt käsitletavate omakapitali instrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

149.

Käesolevas vormis kogutakse teavet kauplemisportfellis hoitavate ja standardmeetodi kohaselt käsitletavate omakapitali instrumentide positsiooniriski positsioonide ja sellega seotud omavahendite nõuete kohta.

| 150. | Vorm tuleb täita eraldi vormina „Kokku” ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud turgude loetelu kohta esitatavate vormidena: Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Egiptus, Ungari, Island, Liechtenstein, Norra, Poola, Rumeenia, Rootsi, Ühendkuningriik, Albaania, Jaapan, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Venemaa Föderatsioon, Serbia, Šveits, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid, euroala. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude turgude kohta. Kõnealuse aruandlusnõude järgimisel tõlgendatakse viidet turule viitena riigile. |
| --- | --- |

150.

Vorm tuleb täita eraldi vormina „Kokku” ja järgmiste eelnevalt kindlaksmääratud turgude loetelu kohta esitatavate vormidena: Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Taani, Egiptus, Ungari, Island, Liechtenstein, Norra, Poola, Rumeenia, Rootsi, Ühendkuningriik, Albaania, Jaapan, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Venemaa Föderatsioon, Serbia, Šveits, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid, euroala. Lisaks esitatakse veel üks vorm kõigi muude turgude kohta. Kõnealuse aruandlusnõude järgimisel tõlgendatakse viidet turule viitena riigile.

5.4.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause). |
| 030–040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artiklid 327, 329, 332, 341 ja 345. |
| 050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. Omavahendite nõue arvutatakse iga riigi turu puhul eraldi. |
| 060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile. |
| 070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikkel 102 ja artikli 105 lõige 1. Brutopositsioonid, mida ei ole tasaarvestatud instrumentidega, välja arvatud väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on märkinud või mille tagamises nad on osalenud (kapitalinõuete määruse artikli 345 lõike 1 teine lause).

030–040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artiklid 327, 329, 332, 341 ja 345.

050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. Omavahendite nõue arvutatakse iga riigi turu puhul eraldi.

060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatükile.

070

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Rida |
| --- |
| 010–130 | KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

  Positsiooniriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole. |
| 020–040 | ÜLDRISK

  Omakapitali instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb üldrisk, (kapitalinõuete määruse artikkel 343) ja nende vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.
  Mõlemad jaotused (read 021/022 ja 030/040) on seotud kõigi positsioonidega, mille puhul esineb üldrisk.
  Ridades 021 ja 022 esitatakse jaotus instrumentide lõikes. Omavahendite nõuete arvutamisel võetakse aluseks ainult ridades 030 ja 040 esitatud jaotus. |
| 021 | Tuletisinstrumendid

  Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 329 ja 332. |
| 022 | Muud varad ja kohustused

  Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid. |
| 030 | Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

  Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõigetele 1 ja 4. Kõnealuste positsioonide puhul esineb ainult üldrisk ja seega ei tohi neid kajastada real 050. |
| 040 | Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

  Muud omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 343 ja artikli 344 lõikele 3. |
| 050 | SPETSIIFILINE RISK

  Omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 342 ja artikli 344 lõikele 4. |
| 080 | ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJATES OLEVATE POSITSIOONIDE POSITSIOONIRISK, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ERIMEETODIT

  Kapitalinõuete määruses ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressipositsiooni riski ega aktsiapositsiooni riski alla kuuluvana. Aruandluse eesmärgid kajastatakse neid positsioone vormis MKR SA EQU.
  Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevad positsioonid, kui omavahendite nõuded on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 kohaselt. Kohaldatakse juhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevaid positsioone või alusvaraks olevaid instrumente ei käsitleta kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 5. peatükis (sisemudelite kasutamine omavahendite nõuete arvutamiseks) sätestatud meetodite kohaselt.
  Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist. Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, või summat, mis vastab 40 %le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.
  Kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 350 kohaseid erimeetodeid, järgitakse kõnealuste positsioonide kajastamisel alusvaraks olevaid investeeringuid. Seepärast kajastatakse kõnealuseid positsioone vormide MKR SA TDI või MKR SA EQU vastavates ridades. |
| 090–130 | TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL: (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõiked 2 ja 3
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks. |

Rida

010–130

KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD OMAKAPITALI INSTRUMENDID

Positsiooniriski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti b alapunktile i ja III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.

020–040

ÜLDRISK

Omakapitali instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb üldrisk, (kapitalinõuete määruse artikkel 343) ja nende vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.

Mõlemad jaotused (read 021/022 ja 030/040) on seotud kõigi positsioonidega, mille puhul esineb üldrisk.

Ridades 021 ja 022 esitatakse jaotus instrumentide lõikes. Omavahendite nõuete arvutamisel võetakse aluseks ainult ridades 030 ja 040 esitatud jaotus.

021

Tuletisinstrumendid

Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud tuletisinstrumendid, võttes vajaduse korral arvesse kapitalinõuete määruse artikleid 329 ja 332.

022

Muud varad ja kohustused

Kauplemisportfelli aktsiapositsiooni riski arvutamisel arvesse võetud instrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid.

030

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

Börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud ja mille suhtes kohaldatakse erimeetodit vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 344 lõigetele 1 ja 4. Kõnealuste positsioonide puhul esineb ainult üldrisk ja seega ei tohi neid kajastada real 050.

040

Muud omavahendite instrumendid, kui börsil kaubeldavad aktsiaindeksifutuurid, mis on hästi hajutatud

Muud omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 343 ja artikli 344 lõikele 3.

050

SPETSIIFILINE RISK

Omavahendite instrumentides olevad positsioonid, mille puhul esineb spetsiifiline risk, ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 342 ja artikli 344 lõikele 4.

080

ÜHISEKS INVESTEERIMISEKS LOODUD ETTEVÕTJATES OLEVATE POSITSIOONIDE POSITSIOONIRISK, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ERIMEETODIT

Kapitalinõuete määruses ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressipositsiooni riski ega aktsiapositsiooni riski alla kuuluvana. Aruandluse eesmärgid kajastatakse neid positsioone vormis MKR SA EQU.

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevad positsioonid, kui omavahendite nõuded on arvutatud kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 kohaselt. Kohaldatakse juhul, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevaid positsioone või alusvaraks olevaid instrumente ei käsitleta kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 5. peatükis (sisemudelite kasutamine omavahendite nõuete arvutamiseks) sätestatud meetodite kohaselt.

Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist. Kapitalinõuete määruse artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas olevast netopositsioonist, või summat, mis vastab 40 %le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjas oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.

Kui kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 350 kohaseid erimeetodeid, järgitakse kõnealuste positsioonide kajastamisel alusvaraks olevaid investeeringuid. Seepärast kajastatakse kõnealuseid positsioone vormide MKR SA TDI või MKR SA EQU vastavates ridades.

090–130

TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL: (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Kapitalinõuete määruse artikli 329 lõiked 2 ja 3

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

5.5.   C 22.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHANE VALUUTARISK (MKR SA FX)

5.5.1.   Üldised märkused

| 151. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe standardmeetodi kohase iga valuutapositsiooni (sealhulgas aruandlusvaluuta) ja vastavate valuutariski omavahendite nõuete kohta. Positsioon arvutatakse iga valuuta (sealhulgas euro), kulla ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul. Käesoleva vormi ridades 100–470 esitatakse andmed isegi juhul, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud ei pea arvutama valuutariski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 351. |
| --- | --- |

151.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe standardmeetodi kohase iga valuutapositsiooni (sealhulgas aruandlusvaluuta) ja vastavate valuutariski omavahendite nõuete kohta. Positsioon arvutatakse iga valuuta (sealhulgas euro), kulla ja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate positsioonide puhul. Käesoleva vormi ridades 100–470 esitatakse andmed isegi juhul, kui krediidiasutused ja investeerimisühingud ei pea arvutama valuutariski omavahendite nõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 351.

| 152. | Vormi memokirjeid täidetakse eraldi kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad. |
| --- | --- |

152.

Vormi memokirjeid täidetakse eraldi kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad.

5.5.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 020–030 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Brutopositsioonid, mis tulenevad varadest, saadaolevatest summadest ja sarnastest kirjetest, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artikli 352 lõikes 1. Vastavalt artikli 352 lõikele 2 ja pädevate asutuste loa korral jäetakse välja positsioonid, mis on võetud, et maandada valuutakursi kahjulikku mõju oma suhtarvudele vastavalt artikli 92 lõikele 1, ja positsioonid, mis on seotud kirjetega, mis on omavahendite arvutamisel juba maha arvatud. |
| 040–050 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõige 3, lõike 4 esimene ja teine lause ning artikkel 353
  Netopositsioonid arvutatakse iga valuuta puhul ja seega võivad samal ajal olla pikad ja lühikesed positsioonid. |
| 060–080 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõike 4 kolmas lause ning artiklid 353 ja 354 |
| 060–070 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Iga valuuta pika ja lühikese netopositsiooni arvutamiseks arvatakse lühikeste positsioonide summa maha pikkade positsioonide summast.
  Asjaomase valuuta pika netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu pikad netopositsioonid.
  Asjaomase valuuta lühikese netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu lühikesed netopositsioonid.
  Tasakaalustamata positsioonid lisatakse positsioonidele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõuet muude valuutade puhul (rida 030), veerus 060 või 070, sõltuvalt sellest, kas need on lühikesed või pikad. |
| 080 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (TASAKAALUSTATUD)

  Tugeva korrelatsiooniga valuutade tasakaalustatud positsioonid. |
| | RISKI OMAVAHENDITE NÕUE (%)

  Nagu määratletud kapitalinõuete määruse artiklites 351 ja 354; riski omavahendite nõuded protsentides. |
| 090 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 3. peatükile. |
| 100 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

020–030

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Brutopositsioonid, mis tulenevad varadest, saadaolevatest summadest ja sarnastest kirjetest, millele on osutatud kapitalinõuete määruse artikli 352 lõikes 1. Vastavalt artikli 352 lõikele 2 ja pädevate asutuste loa korral jäetakse välja positsioonid, mis on võetud, et maandada valuutakursi kahjulikku mõju oma suhtarvudele vastavalt artikli 92 lõikele 1, ja positsioonid, mis on seotud kirjetega, mis on omavahendite arvutamisel juba maha arvatud.

040–050

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõige 3, lõike 4 esimene ja teine lause ning artikkel 353

Netopositsioonid arvutatakse iga valuuta puhul ja seega võivad samal ajal olla pikad ja lühikesed positsioonid.

060–080

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõike 4 kolmas lause ning artiklid 353 ja 354

060–070

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (PIKAD JA LÜHIKESED)

Iga valuuta pika ja lühikese netopositsiooni arvutamiseks arvatakse lühikeste positsioonide summa maha pikkade positsioonide summast.

Asjaomase valuuta pika netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu pikad netopositsioonid.

Asjaomase valuuta lühikese netopositsiooni arvutamiseks liidetakse kokku iga asjaomases valuutas tehtud tehingu lühikesed netopositsioonid.

Tasakaalustamata positsioonid lisatakse positsioonidele, mille suhtes kohaldatakse omavahendite nõuet muude valuutade puhul (rida 030), veerus 060 või 070, sõltuvalt sellest, kas need on lühikesed või pikad.

080

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET (TASAKAALUSTATUD)

Tugeva korrelatsiooniga valuutade tasakaalustatud positsioonid.

RISKI OMAVAHENDITE NÕUE (%)

Nagu määratletud kapitalinõuete määruse artiklites 351 ja 354; riski omavahendite nõuded protsentides.

090

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 3. peatükile.

100

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Rida |
| --- |
| 010 | MUUS KUI ARUANDLUSVALUUTAS OLEVAD POSITSIOONID KOKKU

  Muus kui aruandlusvaluutas olevad positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile i ning artikli 352 lõigetele 2 ja 4 (konverteerimine aruandlusvaluutasse). |
| 020 | TUGEVA KORRELATSIOONIGA VALUUTAD

  Kapitalinõuete määruse artiklis 354 osutatud valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded. |
| 030 | KÕIK MUUD VALUUTAD (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

  Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.
  Selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate kajastamine, keda käsitatakse kapitalinõuete määruse artikli 353 kohaselt eri valuutadena.
  Omavahendite nõuete arvutamisel võidakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid, keda käsitatakse eri valuutadena, käsitleda kahel erineval viisil:






  1. | kulla modifitseeritud käsitlus, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund ei ole teada (kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kogu välisvaluuta netopositsioonile); |

Rida

010

MUUS KUI ARUANDLUSVALUUTAS OLEVAD POSITSIOONID KOKKU

Muus kui aruandlusvaluutas olevad positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile i ning artikli 352 lõigetele 2 ja 4 (konverteerimine aruandlusvaluutasse).

020

TUGEVA KORRELATSIOONIGA VALUUTAD

Kapitalinõuete määruse artiklis 354 osutatud valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded.

030

KÕIK MUUD VALUUTAD (sealhulgas ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, keda käsitatakse eri valuutadena)

Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.

Selliste ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate kajastamine, keda käsitatakse kapitalinõuete määruse artikli 353 kohaselt eri valuutadena.

Omavahendite nõuete arvutamisel võidakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid, keda käsitatakse eri valuutadena, käsitleda kahel erineval viisil:

1.

kulla modifitseeritud käsitlus, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund ei ole teada (kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad lisatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu kogu välisvaluuta netopositsioonile);

| 2. | kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund on teada, lisatakse kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad välisvaluuta avatud kogupositsioonile (pikk või lühike, sõltuvalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja suunast). |
| --- | --- |

2.

kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeeringu suund on teada, lisatakse kõnealused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad välisvaluuta avatud kogupositsioonile (pikk või lühike, sõltuvalt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja suunast).

Omavahendite nõuded arvutatakse vastavalt sellele, kuidas kõnealuseid ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid kajastatakse.

040

KULD

Selliste valuutade positsioonid ja vastavad omavahendite nõuded, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklis 351 ning artikli 352 lõigetes 2 ja 4 osutatud üldkäsitlust.

050–090

TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Kapitalinõuete määruse artikli 352 lõiked 5 ja 6

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

100–120

Kogupositsioonide (sealhulgas aruandlusvaluuta) jaotus riskipositsiooni liikide lõikes

Kogupositsioonid jaotatakse tuletisinstrumentide, muude varade ja kohustuste ning bilansiväliste kirjete lõikes.

100

Muud varad ja kohustused, mis ei ole bilansivälised kirjed ega tuletisinstrumendid

Sellel real kajastatakse positsioone, mida ei ole arvesse võetud ridades 110 või 120.

110

Bilansivälised kirjed

Kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjed, välja arvatud need, mida kajastatakse väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutena, pika arveldustähtajaga tehingutena või lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevate riskipositsioonidena.

120

Tuletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 352 kohaselt hinnatavad positsioonid.

130–480

MEMOKIRJED: VALUUTAPOSITSIOONID

Vormi memokirjeid täidetakse eraldi kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide valuutade ja järgmiste valuutade puhul: USD, CHF, JPY, RUB, TRY, AUD, CAD, RSD, ALL, UAH, MKD, EGP, ARS, BRL, MXN, HKD, ICK, TWD, NZD, NOK, SGD, KRW, CNY ja kõik muud valuutad.

5.6.   C 23.00 – TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID (MKR SA COM)

5.6.1.   Üldised märkused

| 153. | Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohaste kaubapositsioonide ja vastavate omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

153.

Käesolevas vormis kogutakse teavet standardmeetodi kohaste kaubapositsioonide ja vastavate omavahendite nõuete kohta.

5.6.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010–020 | KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Lühikesed ja pikad brutopositsioonid, mida käsitatakse samas kaubas olevate positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 357 lõigetele 1 ja 4 (vt ka kapitalinõuete määruse artikli 359 lõige 1). |
| 030–040 | NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

  Määratletud kapitalinõuete määruse artikli 357 lõikes 3. |
| 050 | POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

  Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet. |
| 060 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatükile. |
| 070 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |

Veerg

010–020

KÕIK POSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Lühikesed ja pikad brutopositsioonid, mida käsitatakse samas kaubas olevate positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 357 lõigetele 1 ja 4 (vt ka kapitalinõuete määruse artikli 359 lõige 1).

030–040

NETOPOSITSIOONID (PIKAD JA LÜHIKESED)

Määratletud kapitalinõuete määruse artikli 357 lõikes 3.

050

POSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUET

Netopositsioonid, mille suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatüki kohastele erinevatele meetoditele kohaldatakse omavahendite nõuet.

060

OMAVAHENDITE NÕUDED

Iga asjakohase positsiooni omavahendite nõue vastavalt kapitalinõuete määruse III osa IV jaotise 4. peatükile.

070

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

| Rida |
| --- |
| 010 | KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

  Kaubapositsioonid ja vastavad tururiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile iii ja III osa IV jaotise 4. peatükile. |
| 020–060 | POSITSIOONIDE JAOTUS KAUBA LIIKIDE LÕIKES

  Aruandluse eesmärgil rühmitatakse kaubad kapitalinõuete määruse artikli 361 tabelis 2 osutatud nelja peamisesse kaubarühma. |
| 070 | LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 359 kohast lõpptähtajal põhinevat meetodit. |
| 080 | LAIENDATUD LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 361 kohast laiendatud lõpptähtajal põhinevat meetodit. |
| 090 | LIHTSUSTATUD MEETOD

  Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 360 kohast lihtsustatud meetodit. |
| 100–140 | TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

  Kapitalinõuete määruse artikli 358 lõige 4
  Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks. |

Rida

010

KAUBAPOSITSIOONID KOKKU

Kaubapositsioonid ja vastavad tururiski omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkti c alapunktile iii ja III osa IV jaotise 4. peatükile.

020–060

POSITSIOONIDE JAOTUS KAUBA LIIKIDE LÕIKES

Aruandluse eesmärgil rühmitatakse kaubad kapitalinõuete määruse artikli 361 tabelis 2 osutatud nelja peamisesse kaubarühma.

070

LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 359 kohast lõpptähtajal põhinevat meetodit.

080

LAIENDATUD LÕPPTÄHTAJAL PÕHINEV MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 361 kohast laiendatud lõpptähtajal põhinevat meetodit.

090

LIHTSUSTATUD MEETOD

Kaubapositsioonid, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 360 kohast lihtsustatud meetodit.

100–140

TÄIENDAVAD NÕUDED OPTSIOONIDE PUHUL (MUUD RISKID KUI DELTARISK)

Kapitalinõuete määruse artikli 358 lõige 4

Optsioonide suhtes, mille korral esineb muid riske kui deltarisk, kohaldatavaid täiendavaid nõudeid kajastatakse selle meetodi all, mida kasutatakse selle arvutamiseks.

5.7.   C 24.00 – TURURISK: SISEMUDELI MEETOD (MKR IM)

5.7.1.   Üldised märkused

| 154. | Käesolevas vormis esitatakse VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (sVaR) jaotus eri tururiskide (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, valuutarisk ja kaubarisk) lõikes ja muu omavahendite arvutamiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

154.

Käesolevas vormis esitatakse VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (sVaR) jaotus eri tururiskide (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, valuutarisk ja kaubarisk) lõikes ja muu omavahendite arvutamiseks vajalik teave.

| 155. | Üldiselt sõltub kajastamine krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatava mudeli struktuurist, st kas üldriski ja spetsiifilise riski näitajaid kajastatakse eraldi või koos. Sama kehtib VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotamisel eri riskikategooriatesse (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, kaubarisk ja valuutarisk). Krediidiasutus või investeerimisühing võib loobuda eespool osutatud jaotuse kajastamisest, kui ta suudab tõendada, et see on põhjendamatult koormav. |
| --- | --- |

155.

Üldiselt sõltub kajastamine krediidiasutuse või investeerimisühingu kasutatava mudeli struktuurist, st kas üldriski ja spetsiifilise riski näitajaid kajastatakse eraldi või koos. Sama kehtib VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotamisel eri riskikategooriatesse (intressipositsiooni risk, aktsiapositsiooni risk, kaubarisk ja valuutarisk). Krediidiasutus või investeerimisühing võib loobuda eespool osutatud jaotuse kajastamisest, kui ta suudab tõendada, et see on põhjendamatult koormav.

5.7.2.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 030–040 | VaR riskiväärtus

  See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul. |
| 030 | Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud riskihinnangute väärtuste keskmisega (VaRavg)

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1 |
| 040 | VaR meetodiga saadud eelmise päeva riskihinnangu väärtus (VaRt-1)

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 365 lõige 1 |
| 050–060 | Stressiolukorra VaR riskiväärtus

  See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul. Selle arvutamiseks kasutatakse sisenditena andmeid, mis on kalibreeritud vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli seisukohalt olulise finantsstressi olukorra pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevatele varasematele andmetele. |
| 050 | Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud stressiolukorra riskihinnangute väärtuste keskmisega (SVaRavg)

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1 |
| 060 | Viimane kättesaadav (SVaRt-1)

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt i ja artikli 365 lõige 1 |
| 070–080 | TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

  See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada hinnamuutusest, mis on seotud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riskiga, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punktile b kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga. |
| 070 | 12 nädala keskmine väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punki b alapunkt ii kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga. |
| 080 | Viimane väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punki b alapunkt i kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga. |
| 090–110 | KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL |
| 090 | ALAMPIIR

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt c
  8 % omavahendite nõudest, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikele 1 kõigi selliste positsioonide puhul, mida võetakse arvesse kõigi hinnariskide omavahendite nõude arvutamisel. |
| 100–110 | 12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS JA VIIMANE VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt b |
| 110 | VIIMANE VÄÄRTUS

  Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt a |
| 120 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Kapitalinõuete määruse artiklis 364 osutatud omavahendite nõuded kõigi riskitegurite puhul, võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ja kõiki hinnariske korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul, kuid jättes välja väärtpaberistamise puhul kohaldatavad väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõikele 2. |
| 130 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| 140 | Ületamiste arv (eelneva 250 tööpäeva jooksul)

  Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366. |
| 150–160 | VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

  Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366. |
| 170–180 | EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

  Kajastatavates summades, mille alusel arvutatakse kõigi hinnariskide omavahendite nõude alampiir vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punktile c, võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 335 kohast kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju. |

Veerg

030–040

VaR riskiväärtus

See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul.

030

Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud riskihinnangute väärtuste keskmisega (VaRavg)

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

040

VaR meetodiga saadud eelmise päeva riskihinnangu väärtus (VaRt-1)

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti a alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

050–060

Stressiolukorra VaR riskiväärtus

See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada teatava tõenäosusega hinnamuutusest kindlaks määratud aja jooksul. Selle arvutamiseks kasutatakse sisenditena andmeid, mis on kalibreeritud vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu portfelli seisukohalt olulise finantsstressi olukorra pidevast 12-kuulisest perioodist pärinevatele varasematele andmetele.

050

Korrutustegur (mc) korrutatud eelnenud 60 tööpäeva päevaste VaR meetodiga saadud stressiolukorra riskihinnangute väärtuste keskmisega (SVaRavg)

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt ii ja artikli 365 lõige 1

060

Viimane kättesaadav (SVaRt-1)

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 1 punkti b alapunkt i ja artikli 365 lõige 1

070–080

TÄIENDAVA MAKSEVIIVITUSE NING REITINGUTE MUUTUMISE RISKI OMAVAHENDITE NÕUE

See tähendab suurimat võimalikku kahju, mida võidakse saada hinnamuutusest, mis on seotud täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riskiga, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punktile b kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

070

12 nädala keskmine väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punki b alapunkt ii kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

080

Viimane väärtus

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 2 punki b alapunkt i kooskõlas III osa IV jaotise 5. peatüki 4. jaoga.

090–110

KÕIGI HINNARISKIDE OMAVAHENDITE NÕUE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL

090

ALAMPIIR

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt c

8 % omavahendite nõudest, mida arvutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 338 lõikele 1 kõigi selliste positsioonide puhul, mida võetakse arvesse kõigi hinnariskide omavahendite nõude arvutamisel.

100–110

12 NÄDALA KESKMINE VÄÄRTUS JA VIIMANE VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt b

110

VIIMANE VÄÄRTUS

Kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punkt a

120

OMAVAHENDITE NÕUDED

Kapitalinõuete määruse artiklis 364 osutatud omavahendite nõuded kõigi riskitegurite puhul, võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju ning täiendava makseviivituse ja reitingute muutumise riski ja kõiki hinnariske korrelatsioonil põhineva kauplemisportfelli puhul, kuid jättes välja väärtpaberistamise puhul kohaldatavad väärtpaberistamise positsioonide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediidituletisinstrumentide omavahendite nõuded vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõikele 2.

130

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b. Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

140

Ületamiste arv (eelneva 250 tööpäeva jooksul)

Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.

150–160

VaR riskiväärtuse korrutustegur (mc) ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse (SVaR) korrutustegur (ms)

Kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 366.

170–180

EELDATAV OMAVAHENDITE NÕUDE ALAMPIIR KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI PUHUL – KAALUTUD PIKAD/LÜHIKESED NETOPOSITSIOONID PÄRAST ÜLEMPIIRI KOHALDAMIST

Kajastatavates summades, mille alusel arvutatakse kõigi hinnariskide omavahendite nõude alampiir vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 364 lõike 3 punktile c, võetakse arvesse kapitalinõuete määruse artikli 335 kohast kaalutlusõigust, mille kohaselt võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud piirata riskikaalu ja netopositsiooni korrutise tulemust tasemel, milleks on maksimaalne võimalik makseviivituse riskiga seonduv kahju.

| Rida |
| --- |
| 010 | KOGUPOSITSIOON

  Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud riskiteguritega.
  Veergude 030–060 (VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtus) kogusummat kajastaval real esitatud näitajad ei võrdu asjaomaste riskikomponentide VaR riskiväärtus ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotatud näitajate summaga. Seega on jaotatud näitajad memokirjed. |
| 020 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

  Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud intressipositsiooni riski teguritega. |
| 030 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – ÜLDRISK

  Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk. |
| 040 | KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

  Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk. |
| 050 | OMAKAPITALI INSTRUMENDID

  Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud aktsiapositsiooni riski teguritega. |
| 060 | OMAKAPITALI INSTRUMENDID– ÜLDRISK

  Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk. |
| 070 | OMAKAPITALI INSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

  Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk. |
| 080 | VALUUTARISK

  Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2 |
| 090 | KAUBARISK

  Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2 |
| 100 | ÜLDRISKI KOGUSUMMA

  Kaubeldavate võlainstrumentide, omakapitali instrumentide, välisvaluuta ja kaupade üldisest turuliikumisest tulenev tururisk. Kõigi riskitegurite üldriski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju). |
| 110 | SPETSIIFILISE RISKI KOGUSUMMA

  Kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski komponent. Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju). |

Rida

010

KOGUPOSITSIOON

Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud riskiteguritega.

Veergude 030–060 (VaR riskiväärtuse ja stressiolukorra VaR riskiväärtus) kogusummat kajastaval real esitatud näitajad ei võrdu asjaomaste riskikomponentide VaR riskiväärtus ja stressiolukorra VaR riskiväärtuse jaotatud näitajate summaga. Seega on jaotatud näitajad memokirjed.

020

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud intressipositsiooni riski teguritega.

030

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – ÜLDRISK

Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk.

040

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk.

050

OMAKAPITALI INSTRUMENDID

Vastab kapitalinõuete määruse artikli 363 lõikes 1 osutatud positsiooniriski osale, mis on seotud kapitalinõuete määruse artikli 367 lõikes 2 kindlaks määratud aktsiapositsiooni riski teguritega.

060

OMAKAPITALI INSTRUMENDID– ÜLDRISK

Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud üldrisk.

070

OMAKAPITALI INSTRUMENDID – SPETSIIFILINE RISK

Kapitalinõuete määruse artiklis 362 määratletud spetsiifiline risk.

080

VALUUTARISK

Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2

090

KAUBARISK

Kapitalinõuete määruse artikli 363 lõige 1 ja artikli 367 lõige 2

100

ÜLDRISKI KOGUSUMMA

Kaubeldavate võlainstrumentide, omakapitali instrumentide, välisvaluuta ja kaupade üldisest turuliikumisest tulenev tururisk. Kõigi riskitegurite üldriski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

110

SPETSIIFILISE RISKI KOGUSUMMA

Kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski komponent. Kauplemisportfelli kuuluvate kaubeldavate võlainstrumentide ja omakapitali instrumentide spetsiifilise riski VaR riskiväärtus (võttes vajaduse korral arvesse korrelatsiooni mõju).

5.8.   C 25.00 – KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK (CVA)

5.8.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg |
| --- |
| 010 | Riskipositsiooni väärtus

  Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikliga 382
  Kõigi selliste tehingute makseviivituses olevad riskipositsioonid kokku, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet. |
| 020 | millest: börsivälised tuletisinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 1
  Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult börsivälistest tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis. |
| 030 | millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

  Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 2
  Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis. |
| 040 | KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

  Kapitalinõuete määruse artikkel 383 kooskõlas artikli 363 lõike 1 punktiga d
  VaR riskiväärtuse arvutamine tururiski sisemudelite põhjal. |
| 050 | VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

  Vt juhised veerus 040. |
| 060 | KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

  Vt juhised veerus 040. |
| 070 | VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

  Vt juhised veerus 040. |
| 080 | OMAVAHENDITE NÕUDED

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d.
  Valitud meetodi kohaselt arvutatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded. |
| 090 | KOGURISKIPOSITSIOON

  Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b
  Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga. |
| | Memokirjed |
| 100 | Vastaspoolte arv

  Kapitalinõuete määruse artikkel 382
  Vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamisel arvesse võetud vastaspoolte arv.
  Vastaspooled on võlgnike alajaotis. Nad on olemas üksnes tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, kus nad on lihtsalt teiseks lepingupooleks. |
| 110 | millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat

  Vastaspoolte arv, kui krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati otseselt jälgitavate turuandmete asemel asendajat. |
| 120 | KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

  Tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidivõimelisuse vähenemisest tingitud raamatupidamislikud eraldised. |
| 130 | ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

  Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt a
  Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus. |
| 140 | INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

  Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt b.
  Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus. |

Veerg

010

Riskipositsiooni väärtus

Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikliga 382

Kõigi selliste tehingute makseviivituses olevad riskipositsioonid kokku, mille suhtes kohaldatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuet.

020

millest: börsivälised tuletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 1

Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult börsivälistest tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

030

millest: väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Kapitalinõuete määruse artikkel 271 kooskõlas artikli 382 lõikega 2

Vastaspoole krediidiriski kogupositsiooni osa, mis tuleneb ainult väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute tuletisinstrumentidest. Kõnealust teavet ei pea esitama sisemudeli meetodit kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes hoiavad börsiväliseid tuletisinstrumente ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid samas tasaarvestatavate tehingute kogumis.

040

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (VaRavg)

Kapitalinõuete määruse artikkel 383 kooskõlas artikli 363 lõike 1 punktiga d

VaR riskiväärtuse arvutamine tururiski sisemudelite põhjal.

050

VaR MEETODIGA SAADUD EELMISE PÄEVA RISKIHINNANGU VÄÄRTUS (VaRt-1)

Vt juhised veerus 040.

060

KORRUTUSTEGUR (mc) KORRUTATUD EELNENUD 60 TÖÖPÄEVA PÄEVASTE VaR MEETODIGA SAADUD STRESSIOLUKORRA RISKIHINNANGUTE VÄÄRTUSTE KESKMISEGA (SVaRavg)

Vt juhised veerus 040.

070

VIIMANE KÄTTESAADAV (SVaRt-1)

Vt juhised veerus 040.

080

OMAVAHENDITE NÕUDED

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 3 punkt d.

Valitud meetodi kohaselt arvutatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuded.

090

KOGURISKIPOSITSIOON

Kapitalinõuete määruse artikli 92 lõike 4 punkt b

Omavahendite nõuded korrutatuna 12,5ga.

Memokirjed

100

Vastaspoolte arv

Kapitalinõuete määruse artikkel 382

Vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõuete arvutamisel arvesse võetud vastaspoolte arv.

Vastaspooled on võlgnike alajaotis. Nad on olemas üksnes tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute või väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul, kus nad on lihtsalt teiseks lepingupooleks.

110

millest: krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati asendajat

Vastaspoolte arv, kui krediidiriski marginaali kindlaksmääramiseks kasutati otseselt jälgitavate turuandmete asemel asendajat.

120

KANTUD KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK

Tuletisinstrumentide vastaspoolte krediidivõimelisuse vähenemisest tingitud raamatupidamislikud eraldised.

130

ÜHE ALUSVARAGA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt a

Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud ühe alusvaraga krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

140

INDEKSIPÕHISED KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUD

Kapitalinõuete määruse artikli 386 lõike 1 punkt b.

Krediidiväärtuse korrigeerimise riski maandamiseks kasutatud indeksipõhiste krediidiriski vahetustehingute tinglik koguväärtus.

| Rida |
| --- |
| 010 | Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

  Ridade 020–040 summa. |
| 020 | Täiustatud meetodi kohaselt

  Kapitalinõuete määruse artiklis 383 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetod. |
| 030 | Standardmeetodi kohaselt

  Kapitalinõuete määruse artiklis 384 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski standardmeetod. |
| 040 | Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

  Summad, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 385.” |

Rida

010

Krediidiväärtuse korrigeerimise risk kokku

Ridade 020–040 summa.

020

Täiustatud meetodi kohaselt

Kapitalinõuete määruse artiklis 383 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski täiustatud meetod.

030

Standardmeetodi kohaselt

Kapitalinõuete määruse artiklis 384 kirjeldatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski standardmeetod.

040

Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt

Summad, mille suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse artiklit 385.”

---

(1)  Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad selles vormis kajastama andmeid kumulatiivsel alusel aruande kalendriaasta kohta (st alates jooksva aasta 1. jaanuarist).

1

(2)  Eraldiseisev krediidiasutus või investeerimisühing ei kuulu konsolideerimisgruppi ning teda ei konsolideerita samas riigis, kus tema suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid.

2

---

III LISA

1.   Bilanss [finantsseisundi aruanne]

1.3   Omakapital

| | Viited | Esitatud tabelis | Bilansiline väärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Kapital | IAS 1.54(r), BAD artikkel 22 | 46 | |
| 020 | Sissemakstud kapital | IAS 1.78(e) | | |
| 030 | Sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital | IAS 1.78(e); V lisa 2.osa punkt 14 | | |
| 040 | Ülekurss | IAS 1.78(e); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124 | 46 | |
| 050 | Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital | V lisa 2.osa punktid 15-16 | 46 | |
| 060 | Liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent | IAS 32.28-29; V lisa 2.osa punkt 15 | | |
| 070 | Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 16 | | |
| 080 | Muu omakapital | IFRS 2.10; V lisa 2.osa punkt 17 | | |
| 090 | Muu akumuleeritud koondkasum | CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100 | 46 | |
| 095 | Kirjed, mida ei liigitata ümber kasumisse ega kahjumisse | IAS 1.82A(a) | | |
| 100 | Materiaalne vara | IAS 16.39-41 | | |
| 110 | Immateriaalne vara | IAS 38.85-87 | | |
| 120 | Aktuaarsed kasumid või (-) kahjumid, mis tulenevad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeemidest | IAS 1.7 | | |
| 122 | Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid | IFRS 5.38, IG näide 12 | | |
| 124 | Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust | IAS 1.82(h); IAS 28.11 | | |
| 128 | Kirjed, mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse | IAS 1.82A(a) | | |
| 130 | Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus [efektiivne osa] | IAS 39.102(a) | | |
| 140 | Välisvaluuta ümberarvestamine | IAS 21.52(b); IAS 21.32, 38-49 | | |
| 150 | Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaandus [efektiivne osa] | IFRS 7.23(c); IAS 39.95-101 | | |
| 160 | Müügivalmis finantsvarad | IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.55(b) | | |
| 170 | Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid | IFRS 5.38, IG näide 12 | | |
| 180 | Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust | IAS 1.82(h); IAS 28.11 | | |
| 190 | Jaotamata kasum | CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123 | | |
| 200 | Ümberhindluse reservid | IFRS 1.30, D5-D8; V lisa 2.osa punkt 18 | | |
| 210 | Muud reservid | IAS 1.54; IAS 1.78(e) | | |
| 220 | Reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest | IAS 28.11; V lisa 2.osa punkt 19 | | |
| 230 | Muu | V lisa 2.osa punkt 19 | | |
| 240 | (-) Omaaktsiad | IAS 1.79(a)(vi); IAS 32.33-34, AG 14, AG 36; V lisa 2.osa punkt 20 | 46 | |
| 250 | Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum | IAS 27.28; IAS 1.81B (b)(ii) | 2 | |
| 260 | (-) Vahedividendid | IAS 32.35 | | |
| 270 | Vähemusosalused [mittekontrollivad osalused] | IAS 27.4; IAS 1.54(q); IAS 27.27 | | |
| 280 | Muu akumuleeritud koondkasum | IAS 27.27-28; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100 | 46 | |
| 290 | Muud kirjed | IAS 27.27-28 | 46 | |
| 300 | OMAKAPITAL KOKKU | IAS 1.9(c), IG 6 | 46 | |
| 310 | OMAKAPITAL KOKKU JA KOHUSTUSED KOKKU | IAS 1.IG6 | | |

Viited

Esitatud tabelis

Bilansiline väärtus

010

010

Kapital

IAS 1.54(r), BAD artikkel 22

46

020

Sissemakstud kapital

IAS 1.78(e)

030

Sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital

IAS 1.78(e); V lisa 2.osa punkt 14

040

Ülekurss

IAS 1.78(e); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124

46

050

Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital

V lisa 2.osa punktid 15-16

46

060

Liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent

IAS 32.28-29; V lisa 2.osa punkt 15

070

Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 16

080

Muu omakapital

IFRS 2.10; V lisa 2.osa punkt 17

090

Muu akumuleeritud koondkasum

CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

46

095

Kirjed, mida ei liigitata ümber kasumisse ega kahjumisse

IAS 1.82A(a)

100

Materiaalne vara

IAS 16.39-41

110

Immateriaalne vara

IAS 38.85-87

120

Aktuaarsed kasumid või (-) kahjumid, mis tulenevad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeemidest

IAS 1.7

122

Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

IFRS 5.38, IG näide 12

124

Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust

IAS 1.82(h); IAS 28.11

128

Kirjed, mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse

IAS 1.82A(a)

130

Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus [efektiivne osa]

IAS 39.102(a)

140

Välisvaluuta ümberarvestamine

IAS 21.52(b); IAS 21.32, 38-49

150

Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaandus [efektiivne osa]

IFRS 7.23(c); IAS 39.95-101

160

Müügivalmis finantsvarad

IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.55(b)

170

Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

IFRS 5.38, IG näide 12

180

Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust

IAS 1.82(h); IAS 28.11

190

Jaotamata kasum

CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

200

Ümberhindluse reservid

IFRS 1.30, D5-D8; V lisa 2.osa punkt 18

210

Muud reservid

IAS 1.54; IAS 1.78(e)

220

Reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest

IAS 28.11; V lisa 2.osa punkt 19

230

Muu

V lisa 2.osa punkt 19

240

(-) Omaaktsiad

IAS 1.79(a)(vi); IAS 32.33-34, AG 14, AG 36; V lisa 2.osa punkt 20

46

250

Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

IAS 27.28; IAS 1.81B (b)(ii)

2

260

(-) Vahedividendid

IAS 32.35

270

Vähemusosalused [mittekontrollivad osalused]

IAS 27.4; IAS 1.54(q); IAS 27.27

280

Muu akumuleeritud koondkasum

IAS 27.27-28; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

46

290

Muud kirjed

IAS 27.27-28

46

300

OMAKAPITAL KOKKU

IAS 1.9(c), IG 6

46

310

OMAKAPITAL KOKKU JA KOHUSTUSED KOKKU

IAS 1.IG6

16.   Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

16.1   Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes

| | Käesolev periood |
| --- | --- |
| | Viited | Tulud | Kulud |
| V lisa 2.osa punkt 95 | V lisa 2.osa punkt 95 |
| 010 | 020 |
| 010 | Tuletisinstrumendid – Kauplemine | IAS 39.9; V lisa 2.osa punkt 96 | | |
| 020 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | | |
| 030 | Keskpangad | V lisa 1.osa punkt 35(a) | | |
| 040 | Valitsemissektor | V lisa 1.osa punkt 35(b) | | |
| 050 | Krediidiasutused | V lisa 1.osa punkt 35(c) | | |
| 060 | Muud finantssektori äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(d) | | |
| 070 | Finantssektorivälised äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(e) | | |
| 080 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | | |
| 090 | Keskpangad | V lisa 1.osa punkt 35(a) | | |
| 100 | Valitsemissektor | V lisa 1.osa punkt 35(b) | | |
| 110 | Krediidiasutused | V lisa 1.osa punkt 35(c) | | |
| 120 | Muud finantssektori äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(d) | | |
| 130 | Finantssektorivälised äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(e) | | |
| 140 | Kodumajapidamised | V lisa 1.osa punkt 35(f) | | |
| 150 | Muud varad | V lisa 1.osa punkt 51 | | |
| 160 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | | |
| 170 | Keskpangad | V lisa 1.osa punkt 35(a) | | |
| 180 | Valitsemissektor | V lisa 1.osa punkt 35(b) | | |
| 190 | Krediidiasutused | V lisa 1.osa punkt 35(c) | | |
| 200 | Muud finantssektori äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(d) | | |
| 210 | Finantssektorivälised äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(e) | | |
| 220 | Kodumajapidamised | V lisa 1.osa punkt 35(f) | | |
| 230 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | | |
| 240 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 24-34 | | |
| 250 | Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk | V lisa 2.osa punkt 95 | | |
| 260 | Muud kohustused | V lisa 2.osa punkt 10 | | |
| 270 | INTRESSID | IAS 18.35(b); IAS 1.97 | | |

Käesolev periood

Viited

Tulud

Kulud

V lisa 2.osa punkt 95

V lisa 2.osa punkt 95

010

020

010

Tuletisinstrumendid – Kauplemine

IAS 39.9; V lisa 2.osa punkt 96

020

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

030

Keskpangad

V lisa 1.osa punkt 35(a)

040

Valitsemissektor

V lisa 1.osa punkt 35(b)

050

Krediidiasutused

V lisa 1.osa punkt 35(c)

060

Muud finantssektori äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(d)

070

Finantssektorivälised äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(e)

080

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

090

Keskpangad

V lisa 1.osa punkt 35(a)

100

Valitsemissektor

V lisa 1.osa punkt 35(b)

110

Krediidiasutused

V lisa 1.osa punkt 35(c)

120

Muud finantssektori äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(d)

130

Finantssektorivälised äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(e)

140

Kodumajapidamised

V lisa 1.osa punkt 35(f)

150

Muud varad

V lisa 1.osa punkt 51

160

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

170

Keskpangad

V lisa 1.osa punkt 35(a)

180

Valitsemissektor

V lisa 1.osa punkt 35(b)

190

Krediidiasutused

V lisa 1.osa punkt 35(c)

200

Muud finantssektori äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(d)

210

Finantssektorivälised äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(e)

220

Kodumajapidamised

V lisa 1.osa punkt 35(f)

230

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

240

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 24-34

250

Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk

V lisa 2.osa punkt 95

260

Muud kohustused

V lisa 2.osa punkt 10

270

INTRESSID

IAS 18.35(b); IAS 1.97

16.2   Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

| | Viited | Käesolev periood |
| --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Omakapitaliinstrumendid | IAS 32.11 | |
| 020 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | |
| 030 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | |
| 040 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | |
| 050 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | |
| 060 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 24-34 | |
| 070 | NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM, MIS ON SAADUD SELLISTE FINANTSVARADE JA -KOHUSTUSTE KAJASTAMISE LÕPETAMISEST, MIDA EI OLE MÕÕDETUD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE | IFRS 7.20(a)(v-vii); IAS 39.55(a) | |

Viited

Käesolev periood

010

010

Omakapitaliinstrumendid

IAS 32.11

020

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

030

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

040

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

050

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

060

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 24-34

070

NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM, MIS ON SAADUD SELLISTE FINANTSVARADE JA -KOHUSTUSTE KAJASTAMISE LÕPETAMISEST, MIDA EI OLE MÕÕDETUD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

IFRS 7.20(a)(v-vii); IAS 39.55(a)

16.3   Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid instrumentide lõikes

| | Viited | Käesolev periood |
| --- | --- | --- |
| |
| 010 |
| 010 | Tuletisinstrumendid | IAS 39.9 | |
| 020 | Omakapitaliinstrumendid | IAS 32.11 | |
| 030 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | |
| 040 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | |
| 050 | Lühikesed positsioonid | IAS 39 AG 15(b) | |
| 060 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | |
| 070 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | |
| 080 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 24-34 | |
| 090 | KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | IFRS 7.20(a)(i) | |

Viited

Käesolev periood

010

010

Tuletisinstrumendid

IAS 39.9

020

Omakapitaliinstrumendid

IAS 32.11

030

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

040

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

050

Lühikesed positsioonid

IAS 39 AG 15(b)

060

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

070

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

080

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 24-34

090

KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

IFRS 7.20(a)(i)

16.4   Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid riskide lõikes

| | Viited | Käesolev periood |
| --- | --- | --- |
| |
| 010 |
| 010 | Intressimäära instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(a) | |
| 020 | Omakapitaliinstrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(b) | |
| 030 | Välisvaluutatehingud ning välisvaluuta ja kullaga seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(c) | |
| 040 | Krediidiriski instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(d) | |
| 050 | Kaupadega seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(e) | |
| 060 | Muu | V lisa 2.osa punkt 99(f) | |
| 070 | KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | IFRS 7.20(a)(i) | |

Viited

Käesolev periood

010

010

Intressimäära instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(a)

020

Omakapitaliinstrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(b)

030

Välisvaluutatehingud ning välisvaluuta ja kullaga seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(c)

040

Krediidiriski instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(d)

050

Kaupadega seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(e)

060

Muu

V lisa 2.osa punkt 99(f)

070

KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

IFRS 7.20(a)(i)

16.5   Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide lõikes

| | Viited | Käesolev periood | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused |
| --- | --- | --- | --- |
| | V lisa 2.osa punkt 100 |
| 010 | 020 |
| 010 | Omakapitaliinstrumendid | IAS 32.11 | | |
| 020 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | | |
| 030 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | | |
| 040 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | | |
| 050 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | | |
| 060 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 24-34 | | |
| 070 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE KAJASTATUD FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | IFRS 7.20(a)(i) | | |

Viited

Käesolev periood

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

V lisa 2.osa punkt 100

010

020

010

Omakapitaliinstrumendid

IAS 32.11

020

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

030

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

040

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

050

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

060

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 24-34

070

ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE KAJASTATUD FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

IFRS 7.20(a)(i)

16.6   Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid

| | Viited | Käesolev periood |
| --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Riskimaandamisinstrumendi õiglase väärtuse muutused [sealhulgas lõpetamine] | IFRS 7.24(a)(i) | |
| 020 | Maandatava instrumendi õiglase väärtuse muutused, mis on omistatavad maandatud riskile | IFRS 7.24(a)(ii) | |
| 030 | Rahavoogude riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus | IFRS 7.24(b) | |
| 040 | Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus | IFRS 7.24(c) | |
| 050 | RISKIMAANDAMISE ARVESTUSE NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | IFRS 7.24 | |

Viited

Käesolev periood

010

010

Riskimaandamisinstrumendi õiglase väärtuse muutused [sealhulgas lõpetamine]

IFRS 7.24(a)(i)

020

Maandatava instrumendi õiglase väärtuse muutused, mis on omistatavad maandatud riskile

IFRS 7.24(a)(ii)

030

Rahavoogude riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus

IFRS 7.24(b)

040

Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus

IFRS 7.24(c)

050

RISKIMAANDAMISE ARVESTUSE NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

IFRS 7.24

16.7   Finantsvarade ja mittefinantsvarade väärtuse langus

| | Käesolev periood | |
| --- | --- | --- |
| | Viited | Lisandumine

  V lisa 2.osa punkt 102 | Tühistamine

  V lisa 2.osa punkt 102 | Kokku | Varade väärtuse akumuleeritud langus |
| 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | Selliste finantsvarade väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | IFRS 7.20(e) | | | | |
| 020 | Soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad | IFRS 7.20(e); IAS 39.66 | | | | |
| 030 | Müügivalmis finantsvarad | IFRS 7.20(e); IAS 39.67-70 | | | | |
| 040 | Laenud ja nõuded | IFRS 7.20(e); IAS 39.63-65 | | | | |
| 050 | Lõpptähtajani hoitavad investeeringud | IFRS 7.20(e); IAS 39.63-65 | | | | |
| 060 | Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine | IAS 28.40-43 | | | | |
| 070 | Tütarettevõtjad | IFRS 10 lisa A | | | | |
| 080 | Ühisettevõtjad | IAS 28.3 | | | | |
| 090 | Sidusettevõtjad | IAS 28.3 | | | | |
| 100 | Mittefinantsvara väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine | IAS 36.126(a),(b) | | | | |
| 110 | Materiaalsed põhivarad | IAS 16.73(e)(v-vi) | | | | |
| 120 | Kinnisvarainvesteeringud | IAS 40.79(d)(v) | | | | |
| 130 | Firmaväärtus | IAS 36.10b; IAS 36.88-99, 124; IFRS 3 lisa B67(d)(v) | | | | |
| 140 | Muu immateriaalne vara | IAS 38.118 (e)(iv)(v) | | | | |
| 145 | Muu | IAS 36.126(a),(b) | | | | |
| 150 | KOKKU | | | | | |
| 160 | Langenud väärtusega finantsvaradest kogunenud intressitulu | IFRS 7.20(d); IAS 39.AG 93 | | | | |

Käesolev periood

Viited

Lisandumine

V lisa 2.osa punkt 102

Tühistamine

V lisa 2.osa punkt 102

Kokku

Varade väärtuse akumuleeritud langus

010

020

030

040

010

Selliste finantsvarade väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

IFRS 7.20(e)

020

Soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

IFRS 7.20(e); IAS 39.66

030

Müügivalmis finantsvarad

IFRS 7.20(e); IAS 39.67-70

040

Laenud ja nõuded

IFRS 7.20(e); IAS 39.63-65

050

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

IFRS 7.20(e); IAS 39.63-65

060

Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine

IAS 28.40-43

070

Tütarettevõtjad

IFRS 10 lisa A

080

Ühisettevõtjad

IAS 28.3

090

Sidusettevõtjad

IAS 28.3

100

Mittefinantsvara väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine

IAS 36.126(a),(b)

110

Materiaalsed põhivarad

IAS 16.73(e)(v-vi)

120

Kinnisvarainvesteeringud

IAS 40.79(d)(v)

130

Firmaväärtus

IAS 36.10b; IAS 36.88-99, 124; IFRS 3 lisa B67(d)(v)

140

Muu immateriaalne vara

IAS 38.118 (e)(iv)(v)

145

Muu

IAS 36.126(a),(b)

150

KOKKU

160

Langenud väärtusega finantsvaradest kogunenud intressitulu

IFRS 7.20(d); IAS 39.AG 93

20.   Geograafiline jaotus

20.1   Varade geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

| | Viited | Bilansiline väärtus |
| --- | --- | --- |
| Riigisisesed tegevused | Riigivälised tegevused |
| V lisa 2.osa punkt 107 | V lisa 2.osa punkt 107 |
| 010 | 020 |
| 010 | Raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused | IAS 1.54 (i) | | |
| 020 | Sularaha | V lisa 2.osa punkt 1 | | |
| 030 | Nõuded keskpankadele | V lisa 2.osa punkt 2 | | |
| 040 | Muud nõudmiseni hoiused | V lisa 2.osa punkt 3 | | |
| 050 | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | IFRS 7.8(a)(ii); IAS 38.9, AG14 | | |
| 060 | Tuletisinstrumendid | IAS 39.9 | | |
| 070 | Omakapitaliinstrumendid | IAS 32.11 | | |
| 080 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 090 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 100 | Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9 | | |
| 110 | Omakapitaliinstrumendid | IAS 32.11 | | |
| 120 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 130 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 140 | Müügivalmis finantsvarad | IFRS 7.8(d); IAS 39.9 | | |
| 150 | Omakapitaliinstrumendid | IAS 32.11 | | |
| 160 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 170 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 180 | Laenud ja nõuded | IFRS 7.8(c); IAS 39.9, AG16, AG26; V lisa 1.osa punkt 16 | | |
| 190 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 200 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 210 | Lõpptähtajani hoitavad investeeringud | IFRS 7.8(b); IAS 39.9, AG16, AG26 | | |
| 220 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 230 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 240 | Tuletisinstrumendid – Riskimaandamise arvestus | IFRS 7.22(b); IAS 39.9 | | |
| 250 | Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel | IAS 39.89 A(a) | | |
| 260 | Materiaalsed varad | | | |
| 270 | Immateriaalsed varad | IAS 1.54(c); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115 | | |
| 280 | Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud | IAS 1.54(e); V lisa 2.osa punkt 4 | | |
| 290 | Tulumaksu varad | IAS 1.54(n-o) | | |
| 300 | Muud varad | V lisa 2.osa punkt 5 | | |
| 310 | Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid | IAS 1.54(j); IFRS 5.38 | | |
| 320 | VARAD | IAS 1.9(a), IG 6 | | |

Viited

Bilansiline väärtus

Riigisisesed tegevused

Riigivälised tegevused

V lisa 2.osa punkt 107

V lisa 2.osa punkt 107

010

020

010

Raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused

IAS 1.54 (i)

020

Sularaha

V lisa 2.osa punkt 1

030

Nõuded keskpankadele

V lisa 2.osa punkt 2

040

Muud nõudmiseni hoiused

V lisa 2.osa punkt 3

050

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

IFRS 7.8(a)(ii); IAS 38.9, AG14

060

Tuletisinstrumendid

IAS 39.9

070

Omakapitaliinstrumendid

IAS 32.11

080

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

090

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

100

Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9

110

Omakapitaliinstrumendid

IAS 32.11

120

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

130

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

140

Müügivalmis finantsvarad

IFRS 7.8(d); IAS 39.9

150

Omakapitaliinstrumendid

IAS 32.11

160

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

170

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

180

Laenud ja nõuded

IFRS 7.8(c); IAS 39.9, AG16, AG26; V lisa 1.osa punkt 16

190

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

200

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

210

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

IFRS 7.8(b); IAS 39.9, AG16, AG26

220

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

230

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

240

Tuletisinstrumendid – Riskimaandamise arvestus

IFRS 7.22(b); IAS 39.9

250

Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

IAS 39.89 A(a)

260

Materiaalsed varad

270

Immateriaalsed varad

IAS 1.54(c); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115

280

Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud

IAS 1.54(e); V lisa 2.osa punkt 4

290

Tulumaksu varad

IAS 1.54(n-o)

300

Muud varad

V lisa 2.osa punkt 5

310

Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

IAS 1.54(j); IFRS 5.38

320

VARAD

IAS 1.9(a), IG 6

46.   Omakapitali muutuste aruanne

| Omakapitali muutuste allikad | Viited | Kapital | Ülekurss | Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital | Muu omakapital | Muu akumuleeritud koondkasum | Jaotamata kasum | Ümberhindluse reservid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IAS 1.106, 54(r) | IAS 1.106, 78(e) | IAS 1.106, V lisa 2 osa punktid 15-16 | IAS 1.106; V lisa 2.osa punkt 17 | IAS 1.106 | CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123 | IFRS 1.30 D5-D8 |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 |
| 010 | Algsaldo [enne korrigeerimist] | | | | | | | | |
| 020 | Vigade korrigeerimiste mõju | IAS 1.106.(b); IAS 8.42 | | | | | | | |
| 030 | Arvestusmeetodite muudatuste mõju | IAS 1.106.(b); IAS 1.IG6; IAS 8.22 | | | | | | | |
| 040 | Algsaldo [käesolev periood] | | | | | | | | |
| 050 | Lihtaktsiate emiteerimine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 060 | Eelisaktsiate emiteerimine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 070 | Muude omakapitaliinstrumentide emiteerimine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 080 | Muude emiteeritud omakapitaliinstrumentide kasutamine või aegumine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 090 | Võla konverteerimine omakapitaliks | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 100 | Kapitali vähendamine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 110 | Dividendid | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.35; IAS 1.IG6 | | | | | | | |
| 120 | Omaaktsiate ostmine | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33 | | | | | | | |
| 130 | Omaaktsiate müük või tühistamine | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33 | | | | | | | |
| 140 | Finantsinstrumentide ümberliigitamine omakapitalist kohustustesse | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 150 | Finantsinstrumentide ümberliigitamine kohustustest omakapitali | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 160 | Ülekandmised omakapitali komponentide vahel | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 170 | Omakapitali suurenemine või (-) vähenemine, mis tuleneb äriühendustest | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 180 | Aktsiapõhised maksed | IAS 1.106.(d).(iii); IFRS 2.10 | | | | | | | |
| 190 | Omakapitali muud suurenemised või (-) vähenemised | IAS 1.106.(d) | | | | | | | |
| 200 | Aasta koondkasum kokku | IAS 1.106.(d).(i)-(ii); IAS 1.81A.(c); IAS 1.IG6 | | | | | | | |
| 210 | Lõppsaldo [käesolev periood] | | | | | | | | |

Omakapitali muutuste allikad

Viited

Kapital

Ülekurss

Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital

Muu omakapital

Muu akumuleeritud koondkasum

Jaotamata kasum

Ümberhindluse reservid

IAS 1.106, 54(r)

IAS 1.106, 78(e)

IAS 1.106, V lisa 2 osa punktid 15-16

IAS 1.106; V lisa 2.osa punkt 17

IAS 1.106

CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

IFRS 1.30 D5-D8

010

020

030

040

050

060

070

010

Algsaldo [enne korrigeerimist]

020

Vigade korrigeerimiste mõju

IAS 1.106.(b); IAS 8.42

030

Arvestusmeetodite muudatuste mõju

IAS 1.106.(b); IAS 1.IG6; IAS 8.22

040

Algsaldo [käesolev periood]

050

Lihtaktsiate emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

060

Eelisaktsiate emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

070

Muude omakapitaliinstrumentide emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

080

Muude emiteeritud omakapitaliinstrumentide kasutamine või aegumine

IAS 1.106.(d).(iii)

090

Võla konverteerimine omakapitaliks

IAS 1.106.(d).(iii)

100

Kapitali vähendamine

IAS 1.106.(d).(iii)

110

Dividendid

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.35; IAS 1.IG6

120

Omaaktsiate ostmine

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33

130

Omaaktsiate müük või tühistamine

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33

140

Finantsinstrumentide ümberliigitamine omakapitalist kohustustesse

IAS 1.106.(d).(iii)

150

Finantsinstrumentide ümberliigitamine kohustustest omakapitali

IAS 1.106.(d).(iii)

160

Ülekandmised omakapitali komponentide vahel

IAS 1.106.(d).(iii)

170

Omakapitali suurenemine või (-) vähenemine, mis tuleneb äriühendustest

IAS 1.106.(d).(iii)

180

Aktsiapõhised maksed

IAS 1.106.(d).(iii); IFRS 2.10

190

Omakapitali muud suurenemised või (-) vähenemised

IAS 1.106.(d)

200

Aasta koondkasum kokku

IAS 1.106.(d).(i)-(ii); IAS 1.81A.(c); IAS 1.IG6

210

Lõppsaldo [käesolev periood]

| Omakapitali muutuste allikad | Viited | Muud reservid | (-) Omaaktsiad | Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või (-) kahjum | (-) Vahedividendid | Vähemusosalused | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muu akumuleeritud koondkasum | Muud kirjed |
| IAS 1.106, 54(c) | IAS 1.106; IAS 32.34, 33; V lisa 2.osa punkt 20 | IAS 1.106(a), 83 (a)(ii) | IAS 1.106; IAS 32.35 | IAS 1.54(q), 106(a); IAS 27.27-28 | IAS 1.54(q), 106(a); IAS 27.27-28 | IAS 1.9(c), IG6 |
| 080 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 |
| 010 | Algsaldo [enne korrigeerimist] | | | | | | | | |
| 020 | Vigade korrigeerimiste mõju | IAS 1.106.(b); IAS 8.42 | | | | | | | |
| 030 | Arvestusmeetodite muudatuste mõju | IAS 1.106.(b); IAS 1.IG6; IAS 8.22 | | | | | | | |
| 040 | Algsaldo [käesolev periood] | | | | | | | | |
| 050 | Lihtaktsiate emiteerimine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 060 | Eelisaktsiate emiteerimine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 070 | Muude omakapitaliinstrumentide emiteerimine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 080 | Muude emiteeritud omakapitaliinstrumentide kasutamine või aegumine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 090 | Võla konverteerimine omakapitaliks | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 100 | Kapitali vähendamine | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 110 | Dividendid | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.35; IAS 1.IG6 | | | | | | | |
| 120 | Omaaktsiate ostmine | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33 | | | | | | | |
| 130 | Omaaktsiate müük või tühistamine | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33 | | | | | | | |
| 140 | Finantsinstrumentide ümberliigitamine omakapitalist kohustustesse | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 150 | Finantsinstrumentide ümberliigitamine kohustustest omakapitali | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 160 | Ülekandmised omakapitali komponentide vahel | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 170 | Omakapitali suurenemine või (-) vähenemine, mis tuleneb äriühendustest | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | |
| 180 | Aktsiapõhised maksed | IAS 1.106.(d).(iii); IFRS 2.10 | | | | | | | |
| 190 | Omakapitali muud suurenemised või (-) vähenemised | IAS 1.106.(d) | | | | | | | |
| 200 | Aasta koondkasum kokku | IAS 1.106.(d).(i)-(ii); IAS 1.81A.(c); IAS 1.IG6 | | | | | | | |
| 210 | Lõppsaldo [käesolev periood] | | | | | | | | |

Omakapitali muutuste allikad

Viited

Muud reservid

(-) Omaaktsiad

Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või (-) kahjum

(-) Vahedividendid

Vähemusosalused

Kokku

Muu akumuleeritud koondkasum

Muud kirjed

IAS 1.106, 54(c)

IAS 1.106; IAS 32.34, 33; V lisa 2.osa punkt 20

IAS 1.106(a), 83 (a)(ii)

IAS 1.106; IAS 32.35

IAS 1.54(q), 106(a); IAS 27.27-28

IAS 1.54(q), 106(a); IAS 27.27-28

IAS 1.9(c), IG6

080

090

100

110

120

130

140

010

Algsaldo [enne korrigeerimist]

020

Vigade korrigeerimiste mõju

IAS 1.106.(b); IAS 8.42

030

Arvestusmeetodite muudatuste mõju

IAS 1.106.(b); IAS 1.IG6; IAS 8.22

040

Algsaldo [käesolev periood]

050

Lihtaktsiate emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

060

Eelisaktsiate emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

070

Muude omakapitaliinstrumentide emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

080

Muude emiteeritud omakapitaliinstrumentide kasutamine või aegumine

IAS 1.106.(d).(iii)

090

Võla konverteerimine omakapitaliks

IAS 1.106.(d).(iii)

100

Kapitali vähendamine

IAS 1.106.(d).(iii)

110

Dividendid

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.35; IAS 1.IG6

120

Omaaktsiate ostmine

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33

130

Omaaktsiate müük või tühistamine

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33

140

Finantsinstrumentide ümberliigitamine omakapitalist kohustustesse

IAS 1.106.(d).(iii)

150

Finantsinstrumentide ümberliigitamine kohustustest omakapitali

IAS 1.106.(d).(iii)

160

Ülekandmised omakapitali komponentide vahel

IAS 1.106.(d).(iii)

170

Omakapitali suurenemine või (-) vähenemine, mis tuleneb äriühendustest

IAS 1.106.(d).(iii)

180

Aktsiapõhised maksed

IAS 1.106.(d).(iii); IFRS 2.10

190

Omakapitali muud suurenemised või (-) vähenemised

IAS 1.106.(d)

200

Aasta koondkasum kokku

IAS 1.106.(d).(i)-(ii); IAS 1.81A.(c); IAS 1.IG6

210

Lõppsaldo [käesolev periood]

---

IV LISA

1.   Bilanss [finantsseisundi aruanne]

1.3   Omakapital

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Esitatud tabelis | Bilansiline väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Kapital | BADi artikkel 4, passiva punkt 9, BADi artikkel 22 | IAS 1.54(r), BADi artikkel 22 | 46 | |
| 020 | Sissemakstud kapital | BADi artikkel 4, passiva punkt 9 | IAS 1.78(e) | | |
| 030 | Sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital | BADi artikkel 4, passiva punkt 9 | IAS 1.78(e); V lisa 2.osa punkt 14 | | |
| 040 | Ülekurss | BADi artikkel 4, passiva punkt 10; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124; | IAS 1.78(e); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124; | 46 | |
| 050 | Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital | V lisa 2.osa punktid 15-16 | V lisa 2.osa punktid 15-16 | 46 | |
| 060 | Liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 5a; V lisa 2.osa punkt 15 | IAS 32.28-29; V lisa 2.osa punkt 15 | | |
| 070 | Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 16 | V lisa 2.osa punkt 16 | | |
| 080 | Muu omakapital | V lisa 2. osa punkt 17 | IFRS 2.10; V lisa 2. osa punkt 17 | | |
| 090 | Muu akumuleeritud koondkasum | CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100; | CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100; | 46 | |
| 095 | Kirjed, mida ei liigitata ümber kasumisse ega kahjumisse | | IAS 1.82 A(a) | | |
| 100 | Materiaalsed varad | | IAS 16.39-41 | | |
| 110 | Immateriaalsed varad | | IAS 38.85-87 | | |
| 120 | Aktuaarsed kasumid või (-) kahjumid, mis tulenevad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeemidest | | IAS 1.7 | | |
| 122 | Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid | | IFRS 5.38, IG näide 12 | | |
| 124 | Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust | | IAS 1.82(h); IAS 28.11 | | |
| 128 | Kirjed, mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse | | IAS 1.82A(b) | | |
| 130 | Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus [efektiivne osa] | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a | IAS 39.102(a) | | |
| 140 | Välisvaluuta ümberarvestamine | BADi artikli 39 lõige 6 | IAS 21.52(b); IAS 21.32, 38-49 | | |
| 150 | Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaandus [efektiivne osa] | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a | IFRS 7.23(c); IAS 39.95-101 | | |
| 160 | Müügivalmis finantsvarad | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a | IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.55(b) | | |
| 170 | Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid | | IFRS 5.38, IG näide 12 | | |
| 180 | Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust | | IAS 1.82(h); IAS 28.11 | | |
| 190 | Jaotamata kasum | BADi artikkel 4, passiva punkt 13; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123 | CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123 | | |
| 200 | Ümberhindluse reservid | BADi artikkel 4, passiva punkt 12 | IFRS 1.30, D5-D8; V lisa 2.osa punkt 18 | | |
| 201 | Materiaalsed varad | Neljanda direktiivi artikli 33 lõike 1 punkt c | | | |
| 202 | Omakapitaliinstrumendid | Neljanda direktiivi artikli 33 lõike 1 punkt c | | | |
| 203 | Võlaväärtpaberid | Neljanda direktiivi artikli 33 lõike 1 punkt c | | | |
| 204 | Muu | Neljanda direktiivi artikli 33 lõike 1 punkt c | | | |
| 205 | Õiglase väärtuse reservid | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1 | | | |
| 206 | Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõike 1 punkt b | | | |
| 207 | Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaandus | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõike 1 punkt a; CRRi artikli 30 punkt a | | | |
| 208 | Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Muu riskimaandus | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõike 1 punkt a | | | |
| 209 | Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõige 2 | | | |
| 210 | Muud reservid | BADi artikkel 4, passiva punktid 11–13 | IAS 1.54; IAS 1.78(e) | | |
| 215 | Üldine pangandusreserv [juhul kui esitatakse koos omakapitaliga] | BADi artikli 38 lõige 1; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 112; V lisa 1.osa punkt 38 | | | |
| 220 | Reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest | Neljanda direktiivi artikli 59 lõige 4; V lisa 2.osa punkt 19 | IAS 28.11; V lisa 2.osa punkt 19 | | |
| 230 | Muu | V lisa 2.osa punkt 19 | V lisa 2.osa punkt 19 | | |
| 235 | Esimese konsolideerimise vahe | Seitsmenda direktiivi artikli 19 lõike 1 punkt c | | | |
| 240 | (-) Omaaktsiad | Neljas direktiiv, aktiva C (III)(7), D (III)(2); V lisa 2.osa punkt 20 | IAS 1.79(a)(vi); IAS 32.33-34, AG 14, AG 36; V lisa 2.osa punkt 20 | 46 | |
| 250 | Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum | BADi artikkel 4, passiva punkt 14 | IAS 27.28; IAS 1.81B (b)(ii) | 2 | |
| 260 | (-) Vahedividendid | CRRi artikli 26 lõike 2 punkt b | IAS 32.35 | | |
| 270 | Vähemusosalused [mittekontrollivad osalused] | Seitsmenda direktiivi artikkel 21 | IAS 27.4; IAS 1.54(q); IAS 27.27 | | |
| 280 | Muu akumuleeritud koondkasum | CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100 | IAS 27.27-28; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100 | 46 | |
| 290 | Muud kirjed | | IAS 27.27-28 | 46 | |
| 300 | OMAKAPITAL KOKKU | | IAS 1.9(c), IG 6 | 46 | |
| 310 | OMAKAPITAL KOKKU JA KOHUSTUSED KOKKU | BADi artikkel 4, passiva | IAS 1.IG6 | | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Esitatud tabelis

Bilansiline väärtus

010

010

Kapital

BADi artikkel 4, passiva punkt 9, BADi artikkel 22

IAS 1.54(r), BADi artikkel 22

46

020

Sissemakstud kapital

BADi artikkel 4, passiva punkt 9

IAS 1.78(e)

030

Sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital

BADi artikkel 4, passiva punkt 9

IAS 1.78(e); V lisa 2.osa punkt 14

040

Ülekurss

BADi artikkel 4, passiva punkt 10; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124;

IAS 1.78(e); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124;

46

050

Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital

V lisa 2.osa punktid 15-16

V lisa 2.osa punktid 15-16

46

060

Liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 5a; V lisa 2.osa punkt 15

IAS 32.28-29; V lisa 2.osa punkt 15

070

Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 16

V lisa 2.osa punkt 16

080

Muu omakapital

V lisa 2. osa punkt 17

IFRS 2.10; V lisa 2. osa punkt 17

090

Muu akumuleeritud koondkasum

CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100;

CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100;

46

095

Kirjed, mida ei liigitata ümber kasumisse ega kahjumisse

IAS 1.82 A(a)

100

Materiaalsed varad

IAS 16.39-41

110

Immateriaalsed varad

IAS 38.85-87

120

Aktuaarsed kasumid või (-) kahjumid, mis tulenevad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeemidest

IAS 1.7

122

Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

IFRS 5.38, IG näide 12

124

Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust

IAS 1.82(h); IAS 28.11

128

Kirjed, mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse

IAS 1.82A(b)

130

Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus [efektiivne osa]

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a

IAS 39.102(a)

140

Välisvaluuta ümberarvestamine

BADi artikli 39 lõige 6

IAS 21.52(b); IAS 21.32, 38-49

150

Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaandus [efektiivne osa]

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a

IFRS 7.23(c); IAS 39.95-101

160

Müügivalmis finantsvarad

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a

IFRS 7.20(a)(ii); IAS 39.55(b)

170

Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

IFRS 5.38, IG näide 12

180

Osa tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kajastatud muust tulust ja kulust

IAS 1.82(h); IAS 28.11

190

Jaotamata kasum

BADi artikkel 4, passiva punkt 13; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

200

Ümberhindluse reservid

BADi artikkel 4, passiva punkt 12

IFRS 1.30, D5-D8; V lisa 2.osa punkt 18

201

Materiaalsed varad

Neljanda direktiivi artikli 33 lõike 1 punkt c

202

Omakapitaliinstrumendid

Neljanda direktiivi artikli 33 lõike 1 punkt c

203

Võlaväärtpaberid

Neljanda direktiivi artikli 33 lõike 1 punkt c

204

Muu

Neljanda direktiivi artikli 33 lõike 1 punkt c

205

Õiglase väärtuse reservid

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1

206

Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõike 1 punkt b

207

Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Rahavoogude riskimaandus

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõike 1 punkt a; CRRi artikli 30 punkt a

208

Riskimaanduse tuletisinstrumendid. Muu riskimaandus

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõike 1 punkt a

209

Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõige 2

210

Muud reservid

BADi artikkel 4, passiva punktid 11–13

IAS 1.54; IAS 1.78(e)

215

Üldine pangandusreserv [juhul kui esitatakse koos omakapitaliga]

BADi artikli 38 lõige 1; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 112; V lisa 1.osa punkt 38

220

Reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest

Neljanda direktiivi artikli 59 lõige 4; V lisa 2.osa punkt 19

IAS 28.11; V lisa 2.osa punkt 19

230

Muu

V lisa 2.osa punkt 19

V lisa 2.osa punkt 19

235

Esimese konsolideerimise vahe

Seitsmenda direktiivi artikli 19 lõike 1 punkt c

240

(-) Omaaktsiad

Neljas direktiiv, aktiva C (III)(7), D (III)(2); V lisa 2.osa punkt 20

IAS 1.79(a)(vi); IAS 32.33-34, AG 14, AG 36; V lisa 2.osa punkt 20

46

250

Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum

BADi artikkel 4, passiva punkt 14

IAS 27.28; IAS 1.81B (b)(ii)

2

260

(-) Vahedividendid

CRRi artikli 26 lõike 2 punkt b

IAS 32.35

270

Vähemusosalused [mittekontrollivad osalused]

Seitsmenda direktiivi artikkel 21

IAS 27.4; IAS 1.54(q); IAS 27.27

280

Muu akumuleeritud koondkasum

CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

IAS 27.27-28; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 100

46

290

Muud kirjed

IAS 27.27-28

46

300

OMAKAPITAL KOKKU

IAS 1.9(c), IG 6

46

310

OMAKAPITAL KOKKU JA KOHUSTUSED KOKKU

BADi artikkel 4, passiva

IAS 1.IG6

16.   Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus

16.1   Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Käesolev periood |
| --- | --- | --- | --- |
| Tulud | Kulud |
| V lisa 2.osa punkt 95 | V lisa 2.osa punkt 95 |
| 010 | 020 |
| 010 | Tuletisinstrumendid – Kauplemine | CRRi II lisa; V lisa 2.osa punkt 96 | IAS 39.9; V lisa 2.osa punkt 96 | | |
| 020 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | V lisa 1.osa punkt 26 | | |
| 030 | Keskpangad | V lisa 1.osa punkt 35(a) | V lisa 1.osa punkt 35(a) | | |
| 040 | Valitsemissektor | V lisa 1.osa punkt 35(b) | V lisa 1.osa punkt 35(b) | | |
| 050 | Krediidiasutused | V lisa 1.osa punkt 35(c) | V lisa 1.osa punkt 35(c) | | |
| 060 | Muud finantssektori äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(d) | V lisa 1.osa punkt 35(d) | | |
| 070 | Finantssektorivälised äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(e) | V lisa 1.osa punkt 35(e) | | |
| 080 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | V lisa 1.osa punkt 27 | | |
| 090 | Keskpangad | V lisa 1.osa punkt 35(a) | V lisa 1.osa punkt 35(a) | | |
| 100 | Valitsemissektor | V lisa 1.osa punkt 35(b) | V lisa 1.osa punkt 35(b) | | |
| 110 | Krediidiasutused | V lisa 1.osa punkt 35(c) | V lisa 1.osa punkt 35(c) | | |
| 120 | Muud finantssektori äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(d) | V lisa 1.osa punkt 35(d) | | |
| 130 | Finantssektorivälised äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(e) | V lisa 1.osa punkt 35(e) | | |
| 140 | Kodumajapidamised | V lisa 1.osa punkt 35(f) | V lisa 1.osa punkt 35(f) | | |
| 150 | Muud varad | V lisa 1.osa punkt 51 | V lisa 1.osa punkt 51 | | |
| 160 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | | |
| 170 | Keskpangad | V lisa 1.osa punkt 35(a) | V lisa 1.osa punkt 35(a) | | |
| 180 | Valitsemissektor | V lisa 1.osa punkt 35(b) | V lisa 1.osa punkt 35(b) | | |
| 190 | Krediidiasutused | V lisa 1.osa punkt 35(c) | V lisa 1.osa punkt 35(c) | | |
| 200 | Muud finantssektori äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(d) | V lisa 1.osa punkt 35(d) | | |
| 210 | Finantssektorivälised äriühingud | V lisa 1.osa punkt 35(e) | V lisa 1.osa punkt 35(e) | | |
| 220 | Kodumajapidamised | V lisa 1.osa punkt 35(f) | V lisa 1.osa punkt 35(f) | | |
| 230 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | V lisa 1.osa punkt 31 | | |
| 240 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 32-34 | V lisa 1.osa punktid 32-34 | | |
| 250 | Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk | V lisa 2.osa punkt 95 | V lisa 2.osa punkt 95 | | |
| 260 | Muud kohustused | V lisa 2. osa punkt 10 | V lisa 2. osa punkt 10 | | |
| 270 | INTRESSID | BADi artikkel 27, püstskeemi punktid 1 ja 2 | IAS 18.35(b); IAS 1.97 | | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Käesolev periood

Tulud

Kulud

V lisa 2.osa punkt 95

V lisa 2.osa punkt 95

010

020

010

Tuletisinstrumendid – Kauplemine

CRRi II lisa; V lisa 2.osa punkt 96

IAS 39.9; V lisa 2.osa punkt 96

020

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

V lisa 1.osa punkt 26

030

Keskpangad

V lisa 1.osa punkt 35(a)

V lisa 1.osa punkt 35(a)

040

Valitsemissektor

V lisa 1.osa punkt 35(b)

V lisa 1.osa punkt 35(b)

050

Krediidiasutused

V lisa 1.osa punkt 35(c)

V lisa 1.osa punkt 35(c)

060

Muud finantssektori äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(d)

V lisa 1.osa punkt 35(d)

070

Finantssektorivälised äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(e)

V lisa 1.osa punkt 35(e)

080

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

V lisa 1.osa punkt 27

090

Keskpangad

V lisa 1.osa punkt 35(a)

V lisa 1.osa punkt 35(a)

100

Valitsemissektor

V lisa 1.osa punkt 35(b)

V lisa 1.osa punkt 35(b)

110

Krediidiasutused

V lisa 1.osa punkt 35(c)

V lisa 1.osa punkt 35(c)

120

Muud finantssektori äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(d)

V lisa 1.osa punkt 35(d)

130

Finantssektorivälised äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(e)

V lisa 1.osa punkt 35(e)

140

Kodumajapidamised

V lisa 1.osa punkt 35(f)

V lisa 1.osa punkt 35(f)

150

Muud varad

V lisa 1.osa punkt 51

V lisa 1.osa punkt 51

160

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

170

Keskpangad

V lisa 1.osa punkt 35(a)

V lisa 1.osa punkt 35(a)

180

Valitsemissektor

V lisa 1.osa punkt 35(b)

V lisa 1.osa punkt 35(b)

190

Krediidiasutused

V lisa 1.osa punkt 35(c)

V lisa 1.osa punkt 35(c)

200

Muud finantssektori äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(d)

V lisa 1.osa punkt 35(d)

210

Finantssektorivälised äriühingud

V lisa 1.osa punkt 35(e)

V lisa 1.osa punkt 35(e)

220

Kodumajapidamised

V lisa 1.osa punkt 35(f)

V lisa 1.osa punkt 35(f)

230

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

V lisa 1.osa punkt 31

240

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 32-34

V lisa 1.osa punktid 32-34

250

Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk

V lisa 2.osa punkt 95

V lisa 2.osa punkt 95

260

Muud kohustused

V lisa 2. osa punkt 10

V lisa 2. osa punkt 10

270

INTRESSID

BADi artikkel 27, püstskeemi punktid 1 ja 2

IAS 18.35(b); IAS 1.97

16.2   Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Käesolev periood |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | IAS 32.11 | |
| 020 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | V lisa 1.osa punkt 26 | |
| 030 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | V lisa 1.osa punkt 27 | |
| 040 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | |
| 050 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | V lisa 1.osa punkt 31 | |
| 060 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 32-34 | V lisa 1.osa punktid 32-34 | |
| 070 | NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM, MIS ON SAADUD SELLISTE FINANTSVARADE JA -KOHUSTUSTE KAJASTAMISE LÕPETAMISEST, MIDA EI OLE MÕÕDETUD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6 | IFRS 7.20(a)(v-vii); IAS 39.55(a) | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Käesolev periood

010

010

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

IAS 32.11

020

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

V lisa 1.osa punkt 26

030

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

V lisa 1.osa punkt 27

040

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

050

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

V lisa 1.osa punkt 31

060

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 32-34

V lisa 1.osa punktid 32-34

070

NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM, MIS ON SAADUD SELLISTE FINANTSVARADE JA -KOHUSTUSTE KAJASTAMISE LÕPETAMISEST, MIDA EI OLE MÕÕDETUD ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

IFRS 7.20(a)(v-vii); IAS 39.55(a)

16.3   Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid instrumentide lõikes

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Käesolev periood |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Tuletisinstrumendid | CRRi II lisa | IAS 39.9 | |
| 020 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | IAS 32.11 | |
| 030 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | V lisa 1.osa punkt 26 | |
| 040 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | V lisa 1.osa punkt 27 | |
| 050 | Lühikesed positsioonid | | IAS 39 AG 15(b) | |
| 060 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | |
| 070 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | V lisa 1.osa punkt 31 | |
| 080 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 32-34 | V lisa 1.osa punktid 32-34 | |
| 090 | KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6 | IFRS 7.20(a)(i) | |
| 100 | Tuletisinstrumendid | CRRi II lisa | | |
| 110 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | | |
| 120 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | | |
| 130 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | | |
| 140 | Lühikesed positsioonid | | | |
| 150 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | | |
| 160 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | | |
| 170 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 32-34 | | |
| 180 | KAUPLEMISEL KASUTATAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6 | | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Käesolev periood

010

010

Tuletisinstrumendid

CRRi II lisa

IAS 39.9

020

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

IAS 32.11

030

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

V lisa 1.osa punkt 26

040

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

V lisa 1.osa punkt 27

050

Lühikesed positsioonid

IAS 39 AG 15(b)

060

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

070

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

V lisa 1.osa punkt 31

080

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 32-34

V lisa 1.osa punktid 32-34

090

KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

IFRS 7.20(a)(i)

100

Tuletisinstrumendid

CRRi II lisa

110

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

120

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

130

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

140

Lühikesed positsioonid

150

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

160

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

170

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 32-34

180

KAUPLEMISEL KASUTATAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

16.4   Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid riskide lõikes

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Käesolev periood |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Intressimäära instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(a) | V lisa 2.osa punkt 99(a) | |
| 020 | Omakapitaliinstrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(b) | V lisa 2.osa punkt 99(b) | |
| 030 | Välisvaluutatehingud ning välisvaluuta ja kullaga seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(c) | V lisa 2.osa punkt 99(c) | |
| 040 | Krediidiriski instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(d) | V lisa 2.osa punkt 99(d) | |
| 050 | Kaupadega seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(e) | V lisa 2.osa punkt 99(e) | |
| 060 | Muu | V lisa 2.osa punkt 99(f) | V lisa 2.osa punkt 99(f) | |
| 070 | KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6 | IFRS 7.20(a)(i) | |
| 080 | Intressimäära instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(a) | | |
| 090 | Omakapitaliinstrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(b) | | |
| 100 | Välisvaluutatehingud ning välisvaluuta ja kullaga seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(c) | | |
| 110 | Krediidiriski instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(d) | | |
| 120 | Kaupadega seotud tuletisinstrumendid | V lisa 2.osa punkt 99(e) | | |
| 130 | Muu | V lisa 2.osa punkt 99(f) | | |
| 140 | KAUPLEMISEL KASUTATAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6 | | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Käesolev periood

010

010

Intressimäära instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(a)

V lisa 2.osa punkt 99(a)

020

Omakapitaliinstrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(b)

V lisa 2.osa punkt 99(b)

030

Välisvaluutatehingud ning välisvaluuta ja kullaga seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(c)

V lisa 2.osa punkt 99(c)

040

Krediidiriski instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(d)

V lisa 2.osa punkt 99(d)

050

Kaupadega seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(e)

V lisa 2.osa punkt 99(e)

060

Muu

V lisa 2.osa punkt 99(f)

V lisa 2.osa punkt 99(f)

070

KAUPLEMISEKS HOITAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

IFRS 7.20(a)(i)

080

Intressimäära instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(a)

090

Omakapitaliinstrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(b)

100

Välisvaluutatehingud ning välisvaluuta ja kullaga seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(c)

110

Krediidiriski instrumendid ja seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(d)

120

Kaupadega seotud tuletisinstrumendid

V lisa 2.osa punkt 99(e)

130

Muu

V lisa 2.osa punkt 99(f)

140

KAUPLEMISEL KASUTATAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

16.5   Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide lõikes

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Käesolev periood | Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse muutused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | V lisa 2.osa punkt 100 |
| 010 | 020 |
| 010 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | IAS 32.11 | | |
| 020 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | V lisa 1.osa punkt 26 | | |
| 030 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | V lisa 1.osa punkt 27 | | |
| 040 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | | |
| 050 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | V lisa 1.osa punkt 31 | | |
| 060 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 32-34 | V lisa 1.osa punktid 32-34 | | |
| 070 | ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE KAJASTATUD FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6 | IFRS 7.20(a)(i) | | |
| 080 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | | | |
| 090 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 26 | | | |
| 100 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punkt 27 | | | |
| 110 | Hoiused | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9 | | | |
| 120 | Emiteeritud võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punkt 31 | | | |
| 130 | Muud finantskohustused | V lisa 1.osa punktid 32-34 | | | |
| 140 | KAUPLEMISEL MITTEKASUTATAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6 | | | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Käesolev periood

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse muutused

V lisa 2.osa punkt 100

010

020

010

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

IAS 32.11

020

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

V lisa 1.osa punkt 26

030

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

V lisa 1.osa punkt 27

040

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

050

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

V lisa 1.osa punkt 31

060

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 32-34

V lisa 1.osa punktid 32-34

070

ÕIGLASES VÄÄRTUSES MUUTUSTEGA LÄBI KASUMIARUANDE KAJASTATUD FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

IFRS 7.20(a)(i)

080

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

090

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 26

100

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punkt 27

110

Hoiused

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punkt 9

120

Emiteeritud võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punkt 31

130

Muud finantskohustused

V lisa 1.osa punktid 32-34

140

KAUPLEMISEL MITTEKASUTATAVATEST FINANTSVARADEST JA -KOHUSTUSTEST TULENEV NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 6

16.6   Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Käesolev periood |
| --- | --- | --- | --- |
| 010 |
| 010 | Riskimaandamisinstrumendi õiglase väärtuse muutused [sealhulgas lõpetamine] | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a | IFRS 7.24(a)(i) | |
| 020 | Maandatava instrumendi õiglase väärtuse muutused, mis on omistatavad maandatud riskile | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a | IFRS 7.24(a)(ii) | |
| 030 | Rahavoogude riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a | IFRS 7.24(b) | |
| 040 | Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a | IFRS 7.24(c) | |
| 050 | RISKIMAANDAMISE ARVESTUSE NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a, artikli 42c lõike 1 punkt a | IFRS 7.24 | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Käesolev periood

010

010

Riskimaandamisinstrumendi õiglase väärtuse muutused [sealhulgas lõpetamine]

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a

IFRS 7.24(a)(i)

020

Maandatava instrumendi õiglase väärtuse muutused, mis on omistatavad maandatud riskile

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a

IFRS 7.24(a)(ii)

030

Rahavoogude riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a

IFRS 7.24(b)

040

Välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandamisest tulenev kasumis või kahjumis kajastatav ebaefektiivsus

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a

IFRS 7.24(c)

050

RISKIMAANDAMISE ARVESTUSE NETOKASUM VÕI (-) NETOKAHJUM

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a, artikli 42c lõike 1 punkt a

IFRS 7.24

16.7   Finantsvarade ja mittefinantsvarade väärtuse langus

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Käesolev periood | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisandumine

  V lisa 2.osa punkt 102 | Tühistamine

  V lisa 2.osa punkt 102 | Kokku | Varade väärtuse akumuleeritud langus |
| 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | Selliste finantsvarade väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | BADi artiklid 35-37 | IFRS 7.20(e) | | | | |
| 020 | Soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad | | IFRS 7.20(e); IAS 39.66 | | | | |
| 030 | Müügivalmis finantsvarad | | IFRS 7.20(e); IAS 39.67-70 | | | | |
| 040 | Laenud ja nõuded | | IFRS 7.20(e); IAS 39.63-65 | | | | |
| 050 | Lõpptähtajani hoitavad investeeringud | | IFRS 7.20(e); IAS 39.63-65 | | | | |
| 060 | Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine | BADi artikkel 27, püstskeemi punktid 13 ja 14 | IAS 28.40-43 | | | | |
| 070 | Tütarettevõtjad | | IFRS 10 lisa A | | | | |
| 080 | Ühisettevõtjad | | IAS 28.3 | | | | |
| 090 | Sidusettevõtjad | Neljanda direktiivi artikkel 17 | IAS 28.3 | | | | |
| 100 | Mittefinantsvara väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine | | IAS 36.126(a),(b) | | | | |
| 110 | Materiaalsed põhivarad | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9 | IAS 16.73(e)(v-vi) | | | | |
| 120 | Kinnisvarainvesteeringud | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9 | IAS 40.79(d)(v) | | | | |
| 130 | Firmaväärtus | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9 | IAS 36.10b; IAS 36.88-99, 124; IFRS 3, lisa B67(d)(v) | | | | |
| 140 | Muu immateriaalne vara | BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9 | IAS 38.118(e)(iv)(v) | | | | |
| 145 | Muu | | IAS 36.126(a),(b) | | | | |
| 150 | KOKKU | | | | | | |
| 160 | Langenud väärtusega finantsvaradest kogunenud intressitulu | | IFRS 7.20(d); IAS 39.AG 93 | | | | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Käesolev periood

Lisandumine

V lisa 2.osa punkt 102

Tühistamine

V lisa 2.osa punkt 102

Kokku

Varade väärtuse akumuleeritud langus

010

020

030

040

010

Selliste finantsvarade väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

BADi artiklid 35-37

IFRS 7.20(e)

020

Soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

IFRS 7.20(e); IAS 39.66

030

Müügivalmis finantsvarad

IFRS 7.20(e); IAS 39.67-70

040

Laenud ja nõuded

IFRS 7.20(e); IAS 39.63-65

050

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

IFRS 7.20(e); IAS 39.63-65

060

Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine

BADi artikkel 27, püstskeemi punktid 13 ja 14

IAS 28.40-43

070

Tütarettevõtjad

IFRS 10 lisa A

080

Ühisettevõtjad

IAS 28.3

090

Sidusettevõtjad

Neljanda direktiivi artikkel 17

IAS 28.3

100

Mittefinantsvara väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine

IAS 36.126(a),(b)

110

Materiaalsed põhivarad

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

IAS 16.73(e)(v-vi)

120

Kinnisvarainvesteeringud

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

IAS 40.79(d)(v)

130

Firmaväärtus

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

IAS 36.10b; IAS 36.88-99, 124; IFRS 3, lisa B67(d)(v)

140

Muu immateriaalne vara

BADi artikkel 27, püstskeemi punkt 9

IAS 38.118(e)(iv)(v)

145

Muu

IAS 36.126(a),(b)

150

KOKKU

160

Langenud väärtusega finantsvaradest kogunenud intressitulu

IFRS 7.20(d); IAS 39.AG 93

20.   Geograafiline jaotus

20.1   Varade geograafiline jaotus tegevuste asukoha alusel

| | Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | Bilansiline väärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| Riigisisesed tegevused | Riigivälised tegevused |
| V lisa 2.osa punkt 107 | V lisa 2.osa punkt 107 |
| 010 | 020 |
| 010 | Raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused | BADi artikkel 4, aktiva punkt 1 | IAS 1.54 (i) | | |
| 020 | Sularaha | V lisa 2.osa punkt 1 | V lisa 2.osa punkt 1 | | |
| 030 | Nõuded keskpankadele | BADi artikli 13 lõige 2; V lisa 2.osa punkt 2 | V lisa 2.osa punkt 2 | | |
| 040 | Muud nõudmiseni hoiused | | V lisa 2.osa punkt 3 | | |
| 050 | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; IAS 39.9 | IFRS 7.8(a)(ii); IAS 39.9, AG 14 | | |
| 060 | Tuletisinstrumendid | CRRi II lisa | IAS 39.9 | | |
| 070 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | IAS 32.11 | | |
| 080 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 090 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 091 | Kauplemisel kasutatavad finantsvarad | V lisa 1.osa punkt 15 | | | |
| 092 | Tuletisinstrumendid | CRRi II lisa; V lisa 1.osa punkt 15 | | | |
| 093 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | | | |
| 094 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | | |
| 095 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | | |
| 100 | Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; IAS 39.9 | IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9 | | |
| 110 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | IAS 32.11 | | |
| 120 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 130 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 140 | Müügivalmis finantsvarad | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; IAS 39.9 | IFRS 7.8(d); IAS 39.9 | | |
| 150 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | IAS 32.11 | | |
| 160 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 170 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 171 | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 4 | | | |
| 172 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | | | |
| 173 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | | |
| 174 | Laenud ja ettemaksed | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1 ja lõike 4 punkt b; V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | | |
| 175 | Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõige 2 | | | |
| 176 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | | | |
| 177 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | | |
| 178 | Laenud ja ettemaksed | Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1 ja lõike 4 punkt b; V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | | |
| 180 | Laenud ja nõuded | Neljanda direktiivi artikli 42a lõike 4 punkt b ja lõige 5a; IAS 39.9 | IFRS 7.8(c); IAS 39.9, AG16, AG26; V lisa 1.osa punkt 16 | | |
| 190 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 200 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 210 | Lõpptähtajani hoitavad investeeringud | Neljanda direktiivi artikli 42a lõike 4 punkt a ja lõige 5a; IAS 39.9 | IFRS 7.8(b); IAS 39.9, AG16, AG26 | | |
| 220 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | |
| 230 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | |
| 231 | Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel | BADi artikli 37 lõige 1; artikli 42a lõike 4 punkt b; V lisa 1.osa punkt 16 | | | |
| 232 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | | |
| 233 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | | |
| 234 | Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid | BADi artiklid 35-37; V lisa 1.osa punkt 17 | | | |
| 235 | Omakapitaliinstrumendid | EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5 | | | |
| 236 | Võlaväärtpaberid | V lisa 1.osa punktid 24 ja 26 | | | |
| 237 | Laenud ja ettemaksed | V lisa 1.osa punktid 24 ja 27 | | | |
| 240 | Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a; IAS 39.9; V lisa 1.osa punkt 19 | IFRS 7.22(b); IAS 39.9 | | |
| 250 | Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 5 ja 5a; IAS 39.89A (a) | IAS 39.89A(a) | | |
| 260 | Materiaalsed varad | BADi artikkel 4, aktiva punkt 10 | | | |
| 270 | Immateriaalsed varad | BADi artikkel 4, aktiva punkt 9; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115 | IAS 1.54(c); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115 | | |
| 280 | Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud | BADi artikkel 4, aktiva punktid 7 ja 8; neljanda direktiivi artikkel 17; V lisa 2.osa punkt 4 | IAS 1.54(e); V lisa 2.osa punkt 4 | | |
| 290 | Tulumaksu varad | | IAS 1.54(n-o) | | |
| 300 | Muud varad | V lisa 2.osa punkt 5 | V lisa 2.osa punkt 5 | | |
| 310 | Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid | | IAS 1.54(j); IFRS 5.38 | | |
| 320 | VARAD | BADi artikkel 4, aktiva | IAS 1.9(a), IG 6 | | |

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

Bilansiline väärtus

Riigisisesed tegevused

Riigivälised tegevused

V lisa 2.osa punkt 107

V lisa 2.osa punkt 107

010

020

010

Raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused

BADi artikkel 4, aktiva punkt 1

IAS 1.54 (i)

020

Sularaha

V lisa 2.osa punkt 1

V lisa 2.osa punkt 1

030

Nõuded keskpankadele

BADi artikli 13 lõige 2; V lisa 2.osa punkt 2

V lisa 2.osa punkt 2

040

Muud nõudmiseni hoiused

V lisa 2.osa punkt 3

050

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; IAS 39.9

IFRS 7.8(a)(ii); IAS 39.9, AG 14

060

Tuletisinstrumendid

CRRi II lisa

IAS 39.9

070

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

IAS 32.11

080

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

090

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

091

Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

V lisa 1.osa punkt 15

092

Tuletisinstrumendid

CRRi II lisa; V lisa 1.osa punkt 15

093

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

094

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

095

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

100

Finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; IAS 39.9

IFRS 7.8(a)(i); IAS 39.9

110

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

IAS 32.11

120

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

130

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

140

Müügivalmis finantsvarad

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; IAS 39.9

IFRS 7.8(d); IAS 39.9

150

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

IAS 32.11

160

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

170

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

171

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 4

172

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

173

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

174

Laenud ja ettemaksed

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1 ja lõike 4 punkt b; V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

175

Omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1; artikli 42c lõige 2

176

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

177

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

178

Laenud ja ettemaksed

Neljanda direktiivi artikli 42a lõige 1 ja lõike 4 punkt b; V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

180

Laenud ja nõuded

Neljanda direktiivi artikli 42a lõike 4 punkt b ja lõige 5a; IAS 39.9

IFRS 7.8(c); IAS 39.9, AG16, AG26; V lisa 1.osa punkt 16

190

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

200

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

210

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Neljanda direktiivi artikli 42a lõike 4 punkt a ja lõige 5a; IAS 39.9

IFRS 7.8(b); IAS 39.9, AG16, AG26

220

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

230

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

231

Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel

BADi artikli 37 lõige 1; artikli 42a lõike 4 punkt b; V lisa 1.osa punkt 16

232

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

233

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

234

Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

BADi artiklid 35-37; V lisa 1.osa punkt 17

235

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32 II lisa 2.osa punktid 4-5

236

Võlaväärtpaberid

V lisa 1.osa punktid 24 ja 26

237

Laenud ja ettemaksed

V lisa 1.osa punktid 24 ja 27

240

Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a; artikli 42c lõike 1 punkt a; IAS 39.9; V lisa 1.osa punkt 19

IFRS 7.22(b); IAS 39.9

250

Maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused portfelli intressiriski maandamisel

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 5 ja 5a; IAS 39.89A (a)

IAS 39.89A(a)

260

Materiaalsed varad

BADi artikkel 4, aktiva punkt 10

270

Immateriaalsed varad

BADi artikkel 4, aktiva punkt 9; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115

IAS 1.54(c); CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 115

280

Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud

BADi artikkel 4, aktiva punktid 7 ja 8; neljanda direktiivi artikkel 17; V lisa 2.osa punkt 4

IAS 1.54(e); V lisa 2.osa punkt 4

290

Tulumaksu varad

IAS 1.54(n-o)

300

Muud varad

V lisa 2.osa punkt 5

V lisa 2.osa punkt 5

310

Müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid

IAS 1.54(j); IFRS 5.38

320

VARAD

BADi artikkel 4, aktiva

IAS 1.9(a), IG 6

46.   Omakapitali muutuste aruanne

| Omakapitali muutuste allikad | | | Kapital | Ülekurss | Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital | Muu omakapital | Muu akumuleeritud koondkasum | Jaotamata kasum | Ümberhindluse reservid | Õiglase väärtuse reservid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | IAS 1.106, 54(r) | IAS 1.106, 78(e) | IAS 1.106, V lisa 2. osa punktid 15-16 | IAS 1.106; V lisa 2. osa punkt 17 | IAS 1.106 | CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123 | IFRS 1.30 D5-D8 | |
| Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | BADi artikkel 4, passiva punkt 9, BADi artikkel 22 | BADi artikkel 4, passiva punkt 10; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124 | V lisa 2.osa punktid 15-17 | V lisa 2. osa punkt 17 | Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a | BADi artikkel 4, passiva punkt 13; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123 | | BADi artikkel 4, passiva punkt 12 |
| 010 | 020 | 030 | 040 | 050 | 060 | 070 | 075 |
| 010 | Algsaldo [enne korrigeerimist] | | | | | | | | | | |
| 020 | Vigade korrigeerimiste mõju | | IAS 1.106.(b); IAS 8.42 | | | | | | | | |
| 030 | Arvestusmeetodite muudatuste mõju | | IAS 1.106.(b); IAS 1.IG6; IAS 8.22 | | | | | | | | |
| 040 | Algsaldo [käesolev periood] | | | | | | | | | | |
| 050 | Lihtaktsiate emiteerimine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 060 | Eelisaktsiate emiteerimine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 070 | Muude omakapitaliinstrumentide emiteerimine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 080 | Muude emiteeritud omakapitaliinstrumentide kasutamine või aegumine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 090 | Võla konverteerimine omakapitaliks | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 100 | Kapitali vähendamine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 110 | Dividendid | | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.35; IAS 1.IG6 | | | | | | | | |
| 120 | Omaaktsiate ostmine | | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33 | | | | | | | | |
| 130 | Omaaktsiate müük või tühistamine | | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33 | | | | | | | | |
| 140 | Finantsinstrumentide ümberliigitamine omakapitalist kohustustesse | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 150 | Finantsinstrumentide ümberliigitamine kohustustest omakapitali | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 160 | Ülekandmised omakapitali komponentide vahel | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 170 | Omakapitali suurenemine või (-) vähenemine, mis tuleneb äriühendustest | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 180 | Aktsiapõhised maksed | | IAS 1.106.(d).(iii); IFRS 2.10 | | | | | | | | |
| 190 | Omakapitali muud suurenemised või (-) vähenemised | | IAS 1.106.(d) | | | | | | | | |
| 200 | Aasta koondkasum kokku | | IAS 1.106.(d).(i)-(ii); IAS 1.81A.(c); IAS 1.IG6 | | | | | | | | |
| 210 | Lõppsaldo [käesolev periood] | | | | | | | | | | |

Omakapitali muutuste allikad

Kapital

Ülekurss

Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid, v.a kapital

Muu omakapital

Muu akumuleeritud koondkasum

Jaotamata kasum

Ümberhindluse reservid

Õiglase väärtuse reservid

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

IAS 1.106, 54(r)

IAS 1.106, 78(e)

IAS 1.106, V lisa 2. osa punktid 15-16

IAS 1.106; V lisa 2. osa punkt 17

IAS 1.106

CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

IFRS 1.30 D5-D8

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

BADi artikkel 4, passiva punkt 9, BADi artikkel 22

BADi artikkel 4, passiva punkt 10; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 124

V lisa 2.osa punktid 15-17

V lisa 2. osa punkt 17

Neljanda direktiivi artikli 42a lõiked 1 ja 5a

BADi artikkel 4, passiva punkt 13; CRRi artikli 4 lõike 1 punkt 123

BADi artikkel 4, passiva punkt 12

010

020

030

040

050

060

070

075

010

Algsaldo [enne korrigeerimist]

020

Vigade korrigeerimiste mõju

IAS 1.106.(b); IAS 8.42

030

Arvestusmeetodite muudatuste mõju

IAS 1.106.(b); IAS 1.IG6; IAS 8.22

040

Algsaldo [käesolev periood]

050

Lihtaktsiate emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

060

Eelisaktsiate emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

070

Muude omakapitaliinstrumentide emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

080

Muude emiteeritud omakapitaliinstrumentide kasutamine või aegumine

IAS 1.106.(d).(iii)

090

Võla konverteerimine omakapitaliks

IAS 1.106.(d).(iii)

100

Kapitali vähendamine

IAS 1.106.(d).(iii)

110

Dividendid

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.35; IAS 1.IG6

120

Omaaktsiate ostmine

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33

130

Omaaktsiate müük või tühistamine

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33

140

Finantsinstrumentide ümberliigitamine omakapitalist kohustustesse

IAS 1.106.(d).(iii)

150

Finantsinstrumentide ümberliigitamine kohustustest omakapitali

IAS 1.106.(d).(iii)

160

Ülekandmised omakapitali komponentide vahel

IAS 1.106.(d).(iii)

170

Omakapitali suurenemine või (-) vähenemine, mis tuleneb äriühendustest

IAS 1.106.(d).(iii)

180

Aktsiapõhised maksed

IAS 1.106.(d).(iii); IFRS 2.10

190

Omakapitali muud suurenemised või (-) vähenemised

IAS 1.106.(d)

200

Aasta koondkasum kokku

IAS 1.106.(d).(i)-(ii); IAS 1.81A.(c); IAS 1.IG6

210

Lõppsaldo [käesolev periood]

| Omakapitali muutuste allikad | | | Muud reservid | Esimese konsolideerimise vahe | (-) Omaaktsiad | Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või (-) kahjum | (-) Vahedividendid | Vähemusosalused | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muu akumuleeritud koondkasum | Muud kirjed |
| Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile | IAS 1.106, 54(c) | | IAS 1.106; IAS 32.34, 33; V lisa 2.osa punkt 20 | IAS 1.106(a), 83 (a)(ii) | IAS 1.106; IAS 32.35 | IAS 1.54(q), 106(a); IAS 27.27-28 | IAS 1.54(q), 106(a); IAS 27.27-28 | IAS 1.9(c), IG6 |
| Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile | | Seitsmenda direktiivi artikli 19 lõike 1 punkt c | Neljas direktiiv, aktiva C (III)(7), D (III)(2); V lisa 2.osa punkt 20 | BADi artikkel 4, passiva punkt 14 | CRRi artikli 26 lõike 2 punkt b | Seitsmenda direktiivi artikkel 21 | Seitsmenda direktiivi artikkel 21 | |
| 080 | 085 | 090 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 |
| 010 | Algsaldo [enne korrigeerimist] | | | | | | | | | | |
| 020 | Vigade korrigeerimiste mõju | | IAS 1.106.(b); IAS 8.42 | | | | | | | | |
| 030 | Arvestusmeetodite muudatuste mõju | | IAS 1.106.(b); IAS 1.IG6; IAS 8.22 | | | | | | | | |
| 040 | Algsaldo [käesolev periood] | | | | | | | | | | |
| 050 | Lihtaktsiate emiteerimine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 060 | Eelisaktsiate emiteerimine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 070 | Muude omakapitaliinstrumentide emiteerimine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 080 | Muude emiteeritud omakapitaliinstrumentide kasutamine või aegumine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 090 | Võla konverteerimine omakapitaliks | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 100 | Kapitali vähendamine | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 110 | Dividendid | | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.35; IAS 1.IG6 | | | | | | | | |
| 120 | Omaaktsiate ostmine | | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33 | | | | | | | | |
| 130 | Omaaktsiate müük või tühistamine | | IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33 | | | | | | | | |
| 140 | Finantsinstrumentide ümberliigitamine omakapitalist kohustustesse | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 150 | Finantsinstrumentide ümberliigitamine kohustustest omakapitali | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 160 | Ülekandmised omakapitali komponentide vahel | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 170 | Omakapitali suurenemine või (-) vähenemine, mis tuleneb äriühendustest | | IAS 1.106.(d).(iii) | | | | | | | | |
| 180 | Aktsiapõhised maksed | | IAS 1.106.(d).(iii); IFRS 2.10 | | | | | | | | |
| 190 | Omakapitali muud suurenemised või (-) vähenemised | | IAS 1.106.(d) | | | | | | | | |
| 200 | Aasta koondkasum kokku | | IAS 1.106.(d).(i)-(ii); IAS 1.81A.(c); IAS 1.IG6 | | | | | | | | |
| 210 | Lõppsaldo [käesolev periood] | | | | | | | | | | |

Omakapitali muutuste allikad

Muud reservid

Esimese konsolideerimise vahe

(-) Omaaktsiad

Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või (-) kahjum

(-) Vahedividendid

Vähemusosalused

Kokku

Muu akumuleeritud koondkasum

Muud kirjed

Viited IFRSiga ühilduvale siseriiklikule GAAPile

IAS 1.106, 54(c)

IAS 1.106; IAS 32.34, 33; V lisa 2.osa punkt 20

IAS 1.106(a), 83 (a)(ii)

IAS 1.106; IAS 32.35

IAS 1.54(q), 106(a); IAS 27.27-28

IAS 1.54(q), 106(a); IAS 27.27-28

IAS 1.9(c), IG6

Viited BADil põhinevale siseriiklikule GAAPile

Seitsmenda direktiivi artikli 19 lõike 1 punkt c

Neljas direktiiv, aktiva C (III)(7), D (III)(2); V lisa 2.osa punkt 20

BADi artikkel 4, passiva punkt 14

CRRi artikli 26 lõike 2 punkt b

Seitsmenda direktiivi artikkel 21

Seitsmenda direktiivi artikkel 21

080

085

090

100

110

120

130

140

010

Algsaldo [enne korrigeerimist]

020

Vigade korrigeerimiste mõju

IAS 1.106.(b); IAS 8.42

030

Arvestusmeetodite muudatuste mõju

IAS 1.106.(b); IAS 1.IG6; IAS 8.22

040

Algsaldo [käesolev periood]

050

Lihtaktsiate emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

060

Eelisaktsiate emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

070

Muude omakapitaliinstrumentide emiteerimine

IAS 1.106.(d).(iii)

080

Muude emiteeritud omakapitaliinstrumentide kasutamine või aegumine

IAS 1.106.(d).(iii)

090

Võla konverteerimine omakapitaliks

IAS 1.106.(d).(iii)

100

Kapitali vähendamine

IAS 1.106.(d).(iii)

110

Dividendid

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.35; IAS 1.IG6

120

Omaaktsiate ostmine

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33

130

Omaaktsiate müük või tühistamine

IAS 1.106.(d).(iii); IAS 32.33

140

Finantsinstrumentide ümberliigitamine omakapitalist kohustustesse

IAS 1.106.(d).(iii)

150

Finantsinstrumentide ümberliigitamine kohustustest omakapitali

IAS 1.106.(d).(iii)

160

Ülekandmised omakapitali komponentide vahel

IAS 1.106.(d).(iii)

170

Omakapitali suurenemine või (-) vähenemine, mis tuleneb äriühendustest

IAS 1.106.(d).(iii)

180

Aktsiapõhised maksed

IAS 1.106.(d).(iii); IFRS 2.10

190

Omakapitali muud suurenemised või (-) vähenemised

IAS 1.106.(d)

200

Aasta koondkasum kokku

IAS 1.106.(d).(i)-(ii); IAS 1.81A.(c); IAS 1.IG6

210

Lõppsaldo [käesolev periood]

---

V LISA

„V LISA

FINANTSTEABE ARUANDLUS

Sisukord

| ÜLDISED JUHISED | 224 |
| --- | --- |

| 1. | Viited | 224 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Põhimõtted | 225 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Konsolideerimine | 226 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Arvestusportfellid | 226 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Varad | 226 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kohustused | 227 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | Finantsinstrumendid | 227 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Finantsvarad | 227 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Finantskohustused | 228 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 6. | Vastaspoolte liigitus | 228 |
| --- | --- | --- |

6.

| VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 229 |
| --- | --- |

| 1. | Bilanss | 229 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Varad (1.1) | 229 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kohustused (1.2) | 229 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Omakapital (1.3) | 230 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Kasumiaruanne (2) | 230 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Koondkasumiaruanne (3) | 232 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Finantsvara jaotus instrumentide ja vastaspoole sektorite kaupa (4) | 232 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Laenude ja ettemaksete jaotus toodete kaupa (5) | 232 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete jaotus NACE koodide alusel (6) | 233 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Tähtajaks tasumata või langenud väärtusega finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust (7) | 234 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Finantskohustuste jaotus (8) | 234 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Siduvad laenuandmiskohustused, finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused (9) | 234 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | tuletisinstrumendid (10 ja 11) | 236 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | Tuletisinstrumentide liigitus riski liigi alusel | 236 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Tuletisinstrumentide puhul kajastatavad summad | 237 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| 10.3. | „Majanduslikuks riskimaanduseks” liigitatud tuletisinstrumendid | 238 |
| --- | --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Tuletisinstrumentide jaotus vastaspoole sektorite kaupa | 238 |
| --- | --- | --- |

10.4.

| 11. | Muutused krediidikahju ja omakapitaliinstrumentide väärtuse langusega seotud allahindlustes (12) | 239 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Saadud tagatised ja garantiid (13) | 239 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | Laenude ja ettemaksete jaotus tagatiste ja garantiide kaupa (13.1) | 239 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Tagatised, mis on omandatud perioodi jooksul, võttes need enda valdusse [aruande kuupäeva seisuga valduses olevad] (13.2) | 239 |
| --- | --- | --- |

12.2.

| 12.3. | Akumuleeritud tagatised, mis on omandatud, võttes need enda valdusse [materiaalne vara] (13.3) | 240 |
| --- | --- | --- |

12.3.

| 13. | Õiglase väärtuse hierarhia: õiglases väärtuses finantsinstrumendid (14) | 240 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Kajastamise lõpetamine ja ülekantud finantsvaradega seotud finantskohustused (15) | 240 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus (16) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.

| 15.1. | Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes (16.1) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.1.

| 15.2. | Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (16.2) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.2.

| 15.3. | Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid instrumentide lõikes (16.3) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.3.

| 15.4. | Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid riskide lõikes (16.4) | 241 |
| --- | --- | --- |

15.4.

| 15.5. | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide lõikes (16.5) | 242 |
| --- | --- | --- |

15.5.

| 15.6. | Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid (16.6) | 242 |
| --- | --- | --- |

15.6.

| 15.7. | Finantsvarade ja mittefinantsvarade väärtuse langus (16.7) | 242 |
| --- | --- | --- |

15.7.

| 16. | Raamatupidamisarvestuse kohase ja kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kooskõlastav võrdlemine (17) | 242 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Geograafiline jaotus (20) | 242 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Materiaalne ja immateriaalne vara: kasutusrendil olevad varad (21) | 243 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Varahaldus, hoidmine ja muud teenuste osutamise funktsioonid (22) | 243 |
| --- | --- | --- |

19.

| 19.1. | Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste lõikes (22.1) | 243 |
| --- | --- | --- |

19.1.

| 19.2. | Osutatud teenustega seotud varad (22.2) | 244 |
| --- | --- | --- |

19.2.

| 20. | Osalused konsolideerimata struktureeritud üksustes (30) | 245 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Seotud osapooled (31) | 245 |
| --- | --- | --- |

21.

| 21.1. | Seotud osapooled: neile tasumisele kuuluvad ja neilt saadaolevad summad (31.1) | 245 |
| --- | --- | --- |

21.1.

| 21.2. | Seotud osapooled: kulud ja tulud, mis tulenevad tehingutest seotud osapooltega (31.2) | 245 |
| --- | --- | --- |

21.2.

| 22. | Konsolideerimisgrupi struktuur (40) | 246 |
| --- | --- | --- |

22.

| 22.1. | Konsolideerimisgrupi struktuur: „üksuste lõikes” (40.1) | 246 |
| --- | --- | --- |

22.1.

| 22.2. | Konsolideerimisgrupi struktuur: „instrumentide lõikes” (40.2) | 247 |
| --- | --- | --- |

22.2.

| 23. | Õiglane väärtus (41) | 247 |
| --- | --- | --- |

23.

| 23.1. | Õiglase väärtuse hierarhia: amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsinstrumendid (41.1) | 247 |
| --- | --- | --- |

23.1.

| 23.2. | Õiglase väärtuse võimaluse kasutamine (41.2) | 247 |
| --- | --- | --- |

23.2.

| 23.3. | Hübriidinstrumendid, mida ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (41.3) | 247 |
| --- | --- | --- |

23.3.

| 24. | Materiaalne ja immateriaalne vara: bilansiline väärtus mõõtmismeetodi alusel (42) | 247 |
| --- | --- | --- |

24.

| 25. | Eraldised (43) | 247 |
| --- | --- | --- |

25.

| 26. | Kindlaksmääratud hüvitisega skeemid ja hüvitised töötajatele (44) | 248 |
| --- | --- | --- |

26.

| 26.1. | Kindlaksmääratud hüvitistega skeemide netovarade ja -kohustuste komponendid (44.1) | 248 |
| --- | --- | --- |

26.1.

| 26.2. | Muutused kindlaksmääratud hüvitiste kohustustes (44.2) | 248 |
| --- | --- | --- |

26.2.

| 26.3. | Memokirjed [personalikuludega seoses] (44.3) | 248 |
| --- | --- | --- |

26.3.

| 27. | Kasumiaruande teatavate kirjete jaotus (45) | 248 |
| --- | --- | --- |

27.

| 27.1. | Kasumid või kahjumid, mis tulenevad muu kui müügiks hoitava mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest (45.2) | 248 |
| --- | --- | --- |

27.1.

| 27.2. | Muud tegevustulud ja -kulud (45.3) | 248 |
| --- | --- | --- |

27.2.

| 28. | Omakapitali muutuste aruanne (46) | 249 |
| --- | --- | --- |

28.

| 29. | Viivisnõuded (18) | 249 |
| --- | --- | --- |

29.

| 30. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded (19) | 251 |
| --- | --- | --- |

30.

| RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE JA VASTASPOOLE SEKTORITE MÄÄRAMINE | 255 |
| --- | --- |

1. OSA

ÜLDISED JUHISED

1.   VIITED

| 1. | Käesolevas lisas on esitatud täiendavad juhised käesoleva määruse III ja IV lisas sisalduvate finantsteabe vormide (edaspidi „FINREP”) täitmiseks. Käesolev lisa täiendab III ja IV lisa vormides viidetena esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas on esitatud täiendavad juhised käesoleva määruse III ja IV lisas sisalduvate finantsteabe vormide (edaspidi „FINREP”) täitmiseks. Käesolev lisa täiendab III ja IV lisa vormides viidetena esitatud juhiseid.

| 2. | Vormides märgitud andmepunktid täidetakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „kapitalinõuete määrus”) artikli 4 lõike 1 punktis 77 määratletud kohaldatava raamatupidamistava kajastamis-, tasaarvestus- ja hindamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

2.

Vormides märgitud andmepunktid täidetakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „kapitalinõuete määrus”) artikli 4 lõike 1 punktis 77 määratletud kohaldatava raamatupidamistava kajastamis-, tasaarvestus- ja hindamiseeskirjadele.

| 3. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad ainult vormide need osad, mis on seotud järgmisega:






  a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kajastatavad varad, kohustused, omakapital, tulud ja kulud; |
| --- | --- | --- |

3.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad ainult vormide need osad, mis on seotud järgmisega:

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kajastatavad varad, kohustused, omakapital, tulud ja kulud;

| b) | bilansivälised riskipositsioonid ja tegevused, milles krediidiasutus või investeerimisühing osaleb; |
| --- | --- |

b)

bilansivälised riskipositsioonid ja tegevused, milles krediidiasutus või investeerimisühing osaleb;

| c) | krediidiasutuse või investeerimisühingu teostatavad tehingud; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse või investeerimisühingu teostatavad tehingud;

| d) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kohaldatavad hindamiseeskirjad, sealhulgas krediidiriski puhul tehtavate allahindluste hindamise meetodid. |
| --- | --- |

d)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kohaldatavad hindamiseeskirjad, sealhulgas krediidiriski puhul tehtavate allahindluste hindamise meetodid.

| 4. | III ja IV lisa ning käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi lühendeid:
  a)   „IASi määrus”– määrus (EÜ) nr 1606/2002;
  b)   „IAS” või „IFRS”– IASi määruse artiklis 2 määratletud „rahvusvahelised raamatupidamisstandardid”, mille on komisjon vastu võtnud;
  c)   „EKP bilansikirjete määrus” või „EKP/2008/32”– Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 25/2009 (1);
  d)   „NACE määrus”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006 (2);
  e)   „BAD”– nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ (3);
  f)   „Neljas direktiiv”– nõukogu neljas direktiiv 78/660/EMÜ (4);
  g)   „Siseriiklik GAAP”– BADi kohaselt väljatöötatud siseriiklik üldtunnustatud arvestustava;
  h)   „VKE”– komisjoni soovituses K(2003)1422 määratletud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; (5)

  i)   „ISIN kood”– 12 tähtnumbrilisest märgist koosnev rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber, mis antakse väärtpaberitele ja mis on väärtpaberiemissiooni kordumatu tunnus;
  j)   „LEI kood”– üksustele antud ülemaailmne juriidilise isiku tunnus, mis on finantstehingu osapoole kordumatu tunnus. |
| --- | --- |

4.

III ja IV lisa ning käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi lühendeid:

a)   „IASi määrus”– määrus (EÜ) nr 1606/2002;

b)   „IAS” või „IFRS”– IASi määruse artiklis 2 määratletud „rahvusvahelised raamatupidamisstandardid”, mille on komisjon vastu võtnud;

c)   „EKP bilansikirjete määrus” või „EKP/2008/32”– Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 25/2009 (1);

d)   „NACE määrus”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006 (2);

e)   „BAD”– nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ (3);

f)   „Neljas direktiiv”– nõukogu neljas direktiiv 78/660/EMÜ (4);

g)   „Siseriiklik GAAP”– BADi kohaselt väljatöötatud siseriiklik üldtunnustatud arvestustava;

h)   „VKE”– komisjoni soovituses K(2003)1422 määratletud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; (5)

i)   „ISIN kood”– 12 tähtnumbrilisest märgist koosnev rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber, mis antakse väärtpaberitele ja mis on väärtpaberiemissiooni kordumatu tunnus;

j)   „LEI kood”– üksustele antud ülemaailmne juriidilise isiku tunnus, mis on finantstehingu osapoole kordumatu tunnus.

2.   PÕHIMÕTTED

| 5. | III ja IV lisa puhul tähendab halli varjundiga andmepunkt, et asjaomane andmepunkt ei ole nõutud või selle kohta ei ole võimalik andmeid esitada. IV lisas viidete must varjund teataval real või veerus tähendab, et krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes järgivad neid viiteid kõnealusel real või veerus, ei pea seotud andmepunkte täitma. |
| --- | --- |

5.

III ja IV lisa puhul tähendab halli varjundiga andmepunkt, et asjaomane andmepunkt ei ole nõutud või selle kohta ei ole võimalik andmeid esitada. IV lisas viidete must varjund teataval real või veerus tähendab, et krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes järgivad neid viiteid kõnealusel real või veerus, ei pea seotud andmepunkte täitma.

| 6. | III ja IV lisas esitatud vormid sisaldavad otseselt väljendamata valideerimiseeskirju, mis tulenevad vormide endi põhimõtetest. |
| --- | --- |

6.

III ja IV lisas esitatud vormid sisaldavad otseselt väljendamata valideerimiseeskirju, mis tulenevad vormide endi põhimõtetest.

| 7. | Sulgude kasutamine vormi mis tahes kirje pealkirjas tähendab, et see kirje tuleb lõppsumma saamiseks lahutada, kuid ei tähenda, et see kirje tuleb esitada negatiivsena. |
| --- | --- |

7.

Sulgude kasutamine vormi mis tahes kirje pealkirjas tähendab, et see kirje tuleb lõppsumma saamiseks lahutada, kuid ei tähenda, et see kirje tuleb esitada negatiivsena.

| 8. | Negatiivsena esitatavad kirjed on kindlaks määratud koondvormides ning nende pealkirja algusesse on lisatud miinusmärk „(-)”, näiteks pealkirjas „(-) Omaaktsiad”. |
| --- | --- |

8.

Negatiivsena esitatavad kirjed on kindlaks määratud koondvormides ning nende pealkirja algusesse on lisatud miinusmärk „(-)”, näiteks pealkirjas „(-) Omaaktsiad”.

| 9. | III ja IV lisas esitatud finantsteabe aruandlusvormidega seotud „andmepunkti mudelis” (Data Point Model, „DPM”) on igal andmepunktil (lahter) „aluskirje” (base item), millele lisatakse „kreedit/deebet” täiend. Sellega tagatakse, et kõik andmepunkte esitavad üksused järgivad „märgi põhimõtteid” ning see võimaldab teada igale andmepunktile vastavat „kreedit/deebet” täiendit. |
| --- | --- |

9.

III ja IV lisas esitatud finantsteabe aruandlusvormidega seotud „andmepunkti mudelis” (Data Point Model, „DPM”) on igal andmepunktil (lahter) „aluskirje” (base item), millele lisatakse „kreedit/deebet” täiend. Sellega tagatakse, et kõik andmepunkte esitavad üksused järgivad „märgi põhimõtteid” ning see võimaldab teada igale andmepunktile vastavat „kreedit/deebet” täiendit.

| 10. | Nende põhimõtete skeem on esitatud tabelis 1.

  Tabel 1.


  Kreedit/deebet põhimõtted, positiivsed ja negatiivsed märgid









  Element | Kreedit/Deebet | Saldo/Muutus | Esitatud arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Varad | Deebet | Varade saldo | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Varade kasv | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Varade negatiivne saldo | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Varade vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Kulud | Kulude saldo | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Kulude kasv | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Kulude negatiivne saldo (sealhulgas tühistamised) | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Kulude vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Kohustused | Kreedit | Kohustuste saldo | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Kohustuste kasv | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Kohustuste negatiivne saldo | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Kohustuste vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Omakapital | Omakapitali saldo | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Omakapitali kasv | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Omakapitali negatiivne saldo | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Omakapitali vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Tulud | Tulude saldo | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Tulude kasv | Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja) |
| Tulude negatiivne saldo (sealhulgas tühistamised) | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |
| Tulude vähenemine | Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”) |

10.

Nende põhimõtete skeem on esitatud tabelis 1.

Tabel 1.

Kreedit/deebet põhimõtted, positiivsed ja negatiivsed märgid

Element

Kreedit/Deebet

Saldo/Muutus

Esitatud arv

Varad

Deebet

Varade saldo

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Varade kasv

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Varade negatiivne saldo

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Varade vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Kulud

Kulude saldo

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Kulude kasv

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Kulude negatiivne saldo (sealhulgas tühistamised)

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Kulude vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Kohustused

Kreedit

Kohustuste saldo

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Kohustuste kasv

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Kohustuste negatiivne saldo

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Kohustuste vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Omakapital

Omakapitali saldo

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Omakapitali kasv

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Omakapitali negatiivne saldo

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Omakapitali vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Tulud

Tulude saldo

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Tulude kasv

Positiivne („normaalne”, märki ei ole vaja)

Tulude negatiivne saldo (sealhulgas tühistamised)

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

Tulude vähenemine

Negatiivne (vaja on miinusmärki „–”)

3.   KONSOLIDEERIMINE

| 11. | Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse FINREP vormide täitmisel usaldatavusnõuete kohast konsolideerimist vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. Peatüki 2. Jaole. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad oma tütarettevõtjate ja ühisettevõtjate (IFRSi kohaselt „ühisettevõtmised”) kohta andmete esitamisel samu meetodeid kui usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise puhul:






  a) | krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võib olla lubatud või nad võivad olla kohustatud rakendama kapitaliosaluse meetodit kindlustusvaldkonna ja muu kui finantsvaldkonna tütarettevõtjatesse tehtud investeeringute suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 5; |
| --- | --- | --- |

11.

Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse FINREP vormide täitmisel usaldatavusnõuete kohast konsolideerimist vastavalt kapitalinõuete määruse I osa II jaotise 2. Peatüki 2. Jaole. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kasutavad oma tütarettevõtjate ja ühisettevõtjate (IFRSi kohaselt „ühisettevõtmised”) kohta andmete esitamisel samu meetodeid kui usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise puhul:

a)

krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võib olla lubatud või nad võivad olla kohustatud rakendama kapitaliosaluse meetodit kindlustusvaldkonna ja muu kui finantsvaldkonna tütarettevõtjatesse tehtud investeeringute suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 5;

| b) | krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võib olla lubatud kasutada finantsvaldkonna tütarettevõtjate puhul proportsionaalset konsolideerimist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutustel ja investeerimisühingutel võib olla lubatud kasutada finantsvaldkonna tütarettevõtjate puhul proportsionaalset konsolideerimist vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 2;

| c) | krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad olla kohustatud kasutama proportsionaalset konsolideerimist ühisettevõtjatesse tehtud investeeringute puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 4. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad olla kohustatud kasutama proportsionaalset konsolideerimist ühisettevõtjatesse tehtud investeeringute puhul vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 18 lõikele 4.

4.   ARVESTUSPORTFELLID

4.1.   Varad

| 12. | „Arvestusportfellid” tähendab hindamiseeskirjade alusel rühmitatud finantsinstrumente. Nendel rühmitamistel ei võeta arvesse tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringuid, kirjele „raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused” liigitatud nõudeid ning ka „müügiks hoitavaks” liigitatud finantsinstrumente, mis on kajastatud kirjetel „müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid” ja „kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse”. |
| --- | --- |

12.

„Arvestusportfellid” tähendab hindamiseeskirjade alusel rühmitatud finantsinstrumente. Nendel rühmitamistel ei võeta arvesse tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringuid, kirjele „raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused” liigitatud nõudeid ning ka „müügiks hoitavaks” liigitatud finantsinstrumente, mis on kajastatud kirjetel „müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid” ja „kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse”.

| 13. | Finantsvarade puhul kasutatakse järgmisi IFRSil põhinevaid arvestusportfelle:






  a) | „kauplemiseks hoitavad finantsvarad”; |
| --- | --- | --- |

13.

Finantsvarade puhul kasutatakse järgmisi IFRSil põhinevaid arvestusportfelle:

a)

„kauplemiseks hoitavad finantsvarad”;

| b) | „finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”; |
| --- | --- |

b)

„finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”;

| c) | „müügivalmis finantsvarad”; |
| --- | --- |

c)

„müügivalmis finantsvarad”;

| d) | „laenud ja nõuded”; |
| --- | --- |

d)

„laenud ja nõuded”;

| e) | „lõpptähtajani hoitavad investeeringud”. |
| --- | --- |

e)

„lõpptähtajani hoitavad investeeringud”.

| 14. | Finantsvarade puhul kasutatakse järgmisi siseriiklikul GAAPil põhinevaid arvestusportfelle:






  a) | „kauplemisel kasutatavad finantsvarad”; |
| --- | --- | --- |

14.

Finantsvarade puhul kasutatakse järgmisi siseriiklikul GAAPil põhinevaid arvestusportfelle:

a)

„kauplemisel kasutatavad finantsvarad”;

| b) | „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”; |
| --- | --- |

b)

„õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”;

| c) | „omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”; |
| --- | --- |

c)

„omakapitalis kajastatavad õiglases väärtuses mõõdetavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”;

| d) | „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel” ning |
| --- | --- |

d)

„soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel” ning

| e) | „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”. |
| --- | --- |

e)

„muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”.

| 15. | Kirjel „kauplemisel kasutatavad finantsvarad” on sama tähendus kui kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt tuleb sel kirjel kajastada tuletisinstrumendid, mida ei hoita riskimaandamise arvestuse eesmärgil, ilma et võetaks arvesse nende lepingute mõõtmiseks kasutatud meetodit. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad tuletislepinguid bilansis ainult juhul, kui neid lepinguid kajastatakse vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| --- | --- |

15.

Kirjel „kauplemisel kasutatavad finantsvarad” on sama tähendus kui kohaldatava BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt tuleb sel kirjel kajastada tuletisinstrumendid, mida ei hoita riskimaandamise arvestuse eesmärgil, ilma et võetaks arvesse nende lepingute mõõtmiseks kasutatud meetodit. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad tuletislepinguid bilansis ainult juhul, kui neid lepinguid kajastatakse vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

| 16. | Finantsvarade puhul hõlmavad „soetusmaksumusepõhised meetodid” neid hindamiseeskirju, mille alusel finantsvarade väärtust mõõdetakse soetusmaksumuses, millele on liidetud kogunenud intress ja millest on lahutatud varade väärtuse langus. |
| --- | --- |

16.

Finantsvarade puhul hõlmavad „soetusmaksumusepõhised meetodid” neid hindamiseeskirju, mille alusel finantsvarade väärtust mõõdetakse soetusmaksumuses, millele on liidetud kogunenud intress ja millest on lahutatud varade väärtuse langus.

| 17. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt sisaldab kirje „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid” finantsvarasid, mida ei saa liigitada muudesse arvestusportfellidesse. See arvestusportfell hõlmab muu hulgas finantsvarasid, mida on mõõdetud kas nende esialgse kirjendamise väärtuses või õiglases väärtuses, sõltuvalt sellest, kumb on madalam (nn „LOCOM” varad või „Lower Of Cost Or Market” varad ehk varad, mis on mõõdetud kas soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on madalam). |
| --- | --- |

17.

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt sisaldab kirje „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid” finantsvarasid, mida ei saa liigitada muudesse arvestusportfellidesse. See arvestusportfell hõlmab muu hulgas finantsvarasid, mida on mõõdetud kas nende esialgse kirjendamise väärtuses või õiglases väärtuses, sõltuvalt sellest, kumb on madalam (nn „LOCOM” varad või „Lower Of Cost Or Market” varad ehk varad, mis on mõõdetud kas soetusmaksumuses või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb on madalam).

| 18. | BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on lubatud või kes on kohustatud kohaldama finantsinstrumentide suhtes teatavaid IFRSi hindamiseeskirju, esitama asjaomased arvestusportfellid ulatuses, mil määral kõnealuseid eeskirju kohaldatakse. |
| --- | --- |

18.

BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on lubatud või kes on kohustatud kohaldama finantsinstrumentide suhtes teatavaid IFRSi hindamiseeskirju, esitama asjaomased arvestusportfellid ulatuses, mil määral kõnealuseid eeskirju kohaldatakse.

| 19. | „Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus” hõlmab tuletisinstrumente, mida hoitakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt riskimaandamise arvestuse eesmärgil. |
| --- | --- |

19.

„Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus” hõlmab tuletisinstrumente, mida hoitakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt riskimaandamise arvestuse eesmärgil.

4.2.   Kohustused

| 20. | Finantskohustuste puhul kasutatakse järgmisi IFRSil põhinevaid arvestusportfelle:






  a) | „kauplemiseks hoitavad finantskohustused”; |
| --- | --- | --- |

20.

Finantskohustuste puhul kasutatakse järgmisi IFRSil põhinevaid arvestusportfelle:

a)

„kauplemiseks hoitavad finantskohustused”;

| b) | „finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”; |
| --- | --- |

b)

„finantskohustused õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”;

| c) | „amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused”. |
| --- | --- |

c)

„amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustused”.

| 21. | Finantskohustuste puhul kasutatakse järgmisi siseriiklikul GAAPil põhinevaid arvestusportfelle:






  a) | „kauplemisel kasutatavad finantskohustused” ja |
| --- | --- | --- |

21.

Finantskohustuste puhul kasutatakse järgmisi siseriiklikul GAAPil põhinevaid arvestusportfelle:

a)

„kauplemisel kasutatavad finantskohustused” ja

| b) | „soetusmaksumuspõhisel meetodil mõõdetud finantskohustused, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”. |
| --- | --- |

b)

„soetusmaksumuspõhisel meetodil mõõdetud finantskohustused, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”.

| 22. | Siseriikliku GAAPi kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on lubatud või kes on kohustatud kohaldama finantsinstrumentide suhtes teatavaid IFRSi hindamiseeskirju, esitama asjaomased arvestusportfellid ulatuses, mil määral kõnealuseid eeskirju kohaldatakse. |
| --- | --- |

22.

Siseriikliku GAAPi kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kellel on lubatud või kes on kohustatud kohaldama finantsinstrumentide suhtes teatavaid IFRSi hindamiseeskirju, esitama asjaomased arvestusportfellid ulatuses, mil määral kõnealuseid eeskirju kohaldatakse.

| 23. | Nii IFRSi kui ka siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab kirje „tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus” tuletisinstrumente, mida hoitakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt riskimaandamise arvestuse eesmärgil. |
| --- | --- |

23.

Nii IFRSi kui ka siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab kirje „tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus” tuletisinstrumente, mida hoitakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt riskimaandamise arvestuse eesmärgil.

5.   FINANTSINSTRUMENDID

5.1.   Finantsvarad

| 24. | Bilansiline väärtus (IFRSi kohaselt „bilansiline (jääk)maksumus”) on summa, mis kajastatakse bilansi aktiva poolel. Finantsvarade bilansiline väärtus sisaldab kogunenud intressi. |
| --- | --- |

24.

Bilansiline väärtus (IFRSi kohaselt „bilansiline (jääk)maksumus”) on summa, mis kajastatakse bilansi aktiva poolel. Finantsvarade bilansiline väärtus sisaldab kogunenud intressi.

| 25. | Finantsvarad jaotatakse instrumentide järgmiste liikide vahel: „sularaha”, „tuletisinstrumendid”, „omakapitaliinstrumendid”, „võlaväärtpaberid” ning „laenud ja ettemaksed”. |
| --- | --- |

25.

Finantsvarad jaotatakse instrumentide järgmiste liikide vahel: „sularaha”, „tuletisinstrumendid”, „omakapitaliinstrumendid”, „võlaväärtpaberid” ning „laenud ja ettemaksed”.

| 26. | „Võlaväärtpaberid” on krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlainstrumendid, mis on emiteeritud väärtpaberitena ning ei ole EKP bilansikirjete määruse kohaselt laenud. |
| --- | --- |

26.

„Võlaväärtpaberid” on krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlainstrumendid, mis on emiteeritud väärtpaberitena ning ei ole EKP bilansikirjete määruse kohaselt laenud.

| 27. | „Laenud ja ettemaksed” on krediidiasutuste ja investeerimisühingute hoitavad võlainstrumendid, mis ei ole väärtpaberid; see kirje hõlmab nii EKP bilansikirjete määruse kohaseid „laene” kui ka ettemakseid, mida ei saa EKP bilansikirjete määruse kohaselt liigitada „laenudeks”. Kirjet „ettemaksed, mis ei ole laenud” kirjeldatakse täpsemalt käesoleva lisa 1. Osa punkti 41 alapunktis g. Sellest tulenevalt hõlmavad „võlainstrumendid”„laene ja ettemakseid” ning „võlaväärtpabereid”. |
| --- | --- |

27.

„Laenud ja ettemaksed” on krediidiasutuste ja investeerimisühingute hoitavad võlainstrumendid, mis ei ole väärtpaberid; see kirje hõlmab nii EKP bilansikirjete määruse kohaseid „laene” kui ka ettemakseid, mida ei saa EKP bilansikirjete määruse kohaselt liigitada „laenudeks”. Kirjet „ettemaksed, mis ei ole laenud” kirjeldatakse täpsemalt käesoleva lisa 1. Osa punkti 41 alapunktis g. Sellest tulenevalt hõlmavad „võlainstrumendid”„laene ja ettemakseid” ning „võlaväärtpabereid”.

5.2.   Finantskohustused

| 28. | Bilansiline väärtus on summa, mis kajastatakse bilansi passiva poolel. Finantskohustuste bilansiline väärtus sisaldab kogunenud intressi. |
| --- | --- |

28.

Bilansiline väärtus on summa, mis kajastatakse bilansi passiva poolel. Finantskohustuste bilansiline väärtus sisaldab kogunenud intressi.

| 29. | Finantskohustused jaotatakse instrumentide järgmiste liikide vahel: „tuletisinstrumendid”, „lühikesed positsioonid”, „hoiused”, „emiteeritud võlaväärtpaberid” ja „muud finantskohustused”. |
| --- | --- |

29.

Finantskohustused jaotatakse instrumentide järgmiste liikide vahel: „tuletisinstrumendid”, „lühikesed positsioonid”, „hoiused”, „emiteeritud võlaväärtpaberid” ja „muud finantskohustused”.

| 30. | „Hoiused” on määratletud samal viisil kui EKP bilansikirjete määruses. |
| --- | --- |

30.

„Hoiused” on määratletud samal viisil kui EKP bilansikirjete määruses.

| 31. | „Emiteeritud võlaväärtpaberid” on võlainstrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on emiteerinud väärtpaberitena ning mis ei ole EKP bilansikirjete määruse kohaselt hoiused. |
| --- | --- |

31.

„Emiteeritud võlaväärtpaberid” on võlainstrumendid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on emiteerinud väärtpaberitena ning mis ei ole EKP bilansikirjete määruse kohaselt hoiused.

| 32. | „Muud finantskohustused” hõlmavad kõiki finantskohustusi, mis ei ole tuletisinstrumendid, lühikesed positsioonid, hoiused ega emiteeritud võlaväärtpaberid. |
| --- | --- |

32.

„Muud finantskohustused” hõlmavad kõiki finantskohustusi, mis ei ole tuletisinstrumendid, lühikesed positsioonid, hoiused ega emiteeritud võlaväärtpaberid.

| 33. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt võivad „muud finantskohustused” hõlmata finantsgarantiisid, kui need on mõõdetud kas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastamisega [IAS 39 paragrahvi 47 punkt a] või esmaselt arvele võetud summas, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon [IAS 39 paragrahvi 47 punkti c alapunkt ii]. Siduvad laenuandmiskohustused kajastatakse „muude finantskohustustena” juhul, kui need on määratletud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustustena [IAS 39 punkt 47(a)] või need on siduvad kohustused anda laenu turu intressimäärast madalama intressimääraga [IAS 39 punkt 47(c), punkt 47(d)]. Nendest lepingutest tulenevad eraldised [IAS 39 paragrahvi 47 punkti c alapunkt i ja punkti d alapunkt i] kajastatakse eraldistena kirje all „võetud siduvad kohustused ja antud garantiid”. |
| --- | --- |

33.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt võivad „muud finantskohustused” hõlmata finantsgarantiisid, kui need on mõõdetud kas õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastamisega [IAS 39 paragrahvi 47 punkt a] või esmaselt arvele võetud summas, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon [IAS 39 paragrahvi 47 punkti c alapunkt ii]. Siduvad laenuandmiskohustused kajastatakse „muude finantskohustustena” juhul, kui need on määratletud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustustena [IAS 39 punkt 47(a)] või need on siduvad kohustused anda laenu turu intressimäärast madalama intressimääraga [IAS 39 punkt 47(c), punkt 47(d)]. Nendest lepingutest tulenevad eraldised [IAS 39 paragrahvi 47 punkti c alapunkt i ja punkti d alapunkt i] kajastatakse eraldistena kirje all „võetud siduvad kohustused ja antud garantiid”.

| 34. | „Muud finantskohustused” võivad hõlmata ka maksmisele kuuluvaid dividende, vahekirjetega ja siirdekirjetega seoses maksmisele kuuluvaid summasid ning väärtpaberitehingute või valuutavahetustehingute tulevaste arveldustega seoses maksmisele kuuluvaid summasid (tehingutega seoses maksmisele kuuluvad summad, mis kajastatakse enne makse kuupäeva). |
| --- | --- |

34.

„Muud finantskohustused” võivad hõlmata ka maksmisele kuuluvaid dividende, vahekirjetega ja siirdekirjetega seoses maksmisele kuuluvaid summasid ning väärtpaberitehingute või valuutavahetustehingute tulevaste arveldustega seoses maksmisele kuuluvaid summasid (tehingutega seoses maksmisele kuuluvad summad, mis kajastatakse enne makse kuupäeva).

6.   VASTASPOOLTE LIIGITUS

| 35. | Kui on nõutud vastaspoolte liigitamine, kasutatakse järgmisi vastaspoole sektoreid:






  a) | keskpangad; |
| --- | --- | --- |

35.

Kui on nõutud vastaspoolte liigitamine, kasutatakse järgmisi vastaspoole sektoreid:

a)

keskpangad;

| b) | valitsemissektor: keskvalitsus, osariikide/liidumaade või piirkondlik valitsus, kohalik omavalitsus, sealhulgas haldusorganid ja mittetulunduslikud ettevõtted, kuid välja arvatud nende valitsemisasutuste hallatavad avalikud ja mitteavalikud äriühingud, mis tegelevad äritegevusega (need kajastatakse „finantssektorivälised äriühingud” all); sotsiaalkindlustusfondid; ning rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Euroopa Ühendus, Rahvusvaheline Valuutafond ja Rahvusvaheliste Arvelduste Pank; |
| --- | --- |

b)

valitsemissektor: keskvalitsus, osariikide/liidumaade või piirkondlik valitsus, kohalik omavalitsus, sealhulgas haldusorganid ja mittetulunduslikud ettevõtted, kuid välja arvatud nende valitsemisasutuste hallatavad avalikud ja mitteavalikud äriühingud, mis tegelevad äritegevusega (need kajastatakse „finantssektorivälised äriühingud” all); sotsiaalkindlustusfondid; ning rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Euroopa Ühendus, Rahvusvaheline Valuutafond ja Rahvusvaheliste Arvelduste Pank;

| c) | krediidiasutused: mis tahes krediidiasutused, mis on hõlmatud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 1 esitatud määratlusega („ettevõtja, kelle majandustegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite võtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine”) ja mitmepoolsed arengupangad; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutused: mis tahes krediidiasutused, mis on hõlmatud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 1 esitatud määratlusega („ettevõtja, kelle majandustegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite võtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine”) ja mitmepoolsed arengupangad;

| d) | muud finantssektori äriühingud: kõik finantssektori äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei ole krediidiasutused, näiteks investeerimisühingud, investeerimisfondid, kindlustusandjad, pensionifondid, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad ja kliiringukojad, ning ülejäänud finantsvahendajad ja finantsvahenduse abiettevõtjad; |
| --- | --- |

d)

muud finantssektori äriühingud: kõik finantssektori äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei ole krediidiasutused, näiteks investeerimisühingud, investeerimisfondid, kindlustusandjad, pensionifondid, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad ja kliiringukojad, ning ülejäänud finantsvahendajad ja finantsvahenduse abiettevõtjad;

| e) | finantssektorivälised äriühingud: äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turustatava kauba tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega vastavalt EKP bilansikirjete määrusele; |
| --- | --- |

e)

finantssektorivälised äriühingud: äriühingud ja kvaasiäriühingud, kes ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turustatava kauba tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega vastavalt EKP bilansikirjete määrusele;

| f) | kodumajapidamised: üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ja kui tootjad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid üksnes oma lõpptarbimiseks, ning kui turustatavate kaupade tootjad ja finants- ja mittefinantsteenuste osutajad, tingimusel et nende tegevusvaldkond ei vasta kvaasiäriühingute tegevusvaldkonnale. Sellesse sektorisse kuuluvad ka kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade tootmise ja teenuste osutamisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele. |
| --- | --- |

f)

kodumajapidamised: üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ja kui tootjad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid üksnes oma lõpptarbimiseks, ning kui turustatavate kaupade tootjad ja finants- ja mittefinantsteenuste osutajad, tingimusel et nende tegevusvaldkond ei vasta kvaasiäriühingute tegevusvaldkonnale. Sellesse sektorisse kuuluvad ka kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade tootmise ja teenuste osutamisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele.

| 36. | Vastaspoole sektori jaotuse aluseks on üksnes vahetu vastaspoole olemus. Rohkem kui ühel vastaspoolel ühiselt tekkinud nõuete liigitamine toimub vastaspoole selliste tunnuste alusel, mis olid krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks asjakohasemad või määravamad riskipositsiooni võimaldamisel. Ka muude liigituste puhul peaks ühiselt tekkinud nõuete jaotus vastaspoole sektori, asukohariigi ja NACE koodide alusel toimuma olulisema või määravama vastaspoole tunnuste põhjal. |
| --- | --- |

36.

Vastaspoole sektori jaotuse aluseks on üksnes vahetu vastaspoole olemus. Rohkem kui ühel vastaspoolel ühiselt tekkinud nõuete liigitamine toimub vastaspoole selliste tunnuste alusel, mis olid krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks asjakohasemad või määravamad riskipositsiooni võimaldamisel. Ka muude liigituste puhul peaks ühiselt tekkinud nõuete jaotus vastaspoole sektori, asukohariigi ja NACE koodide alusel toimuma olulisema või määravama vastaspoole tunnuste põhjal.

2. OSA

VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   BILANSS

1.1.   Varad (1.1)

| 1. | „Sularaha” hõlmab hoitavaid siseriiklikke ja välismaised ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida üldiselt kasutatakse maksete tegemiseks. |
| --- | --- |

1.

„Sularaha” hõlmab hoitavaid siseriiklikke ja välismaised ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida üldiselt kasutatakse maksete tegemiseks.

| 2. | „Nõuded keskpankadele” hõlmavad keskpankade vastu olevaid nõudmiseni hoitavaid rahalisi nõudeid. |
| --- | --- |

2.

„Nõuded keskpankadele” hõlmavad keskpankade vastu olevaid nõudmiseni hoitavaid rahalisi nõudeid.

| 3. | „Muud nõudmiseni hoiused” hõlmavad krediidiasutustes olevaid nõudehoiuseid. |
| --- | --- |

3.

„Muud nõudmiseni hoiused” hõlmavad krediidiasutustes olevaid nõudehoiuseid.

| 4. | „Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud” hõlmab investeeringuid sellistesse sidusettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja tütarettevõtjatesse, kes ei ole täielikult või proportsionaalselt konsolideeritud. Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute bilansiline väärtus sisaldab asjaomast firmaväärtust. |
| --- | --- |

4.

„Tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud” hõlmab investeeringuid sellistesse sidusettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja tütarettevõtjatesse, kes ei ole täielikult või proportsionaalselt konsolideeritud. Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute bilansiline väärtus sisaldab asjaomast firmaväärtust.

| 5. | Varad, mis ei ole finantsvara ja mida nende olemuse tõttu ei saaks liigitada teatavatele bilansikirjetele, tuleb kajastada kirjel „muud varad”. Muud varad võivad hõlmata kulda, hõbedat ja muid kaupu, isegi kui neid ei hoita kauplemise eesmärgil. |
| --- | --- |

5.

Varad, mis ei ole finantsvara ja mida nende olemuse tõttu ei saaks liigitada teatavatele bilansikirjetele, tuleb kajastada kirjel „muud varad”. Muud varad võivad hõlmata kulda, hõbedat ja muid kaupu, isegi kui neid ei hoita kauplemise eesmärgil.

| 6. | Kirjel „müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid” on sama tähendus kui IFRS 5 kohaselt. |
| --- | --- |

6.

Kirjel „müügiks hoitavad põhivarad ja müügigrupid” on sama tähendus kui IFRS 5 kohaselt.

1.2.   Kohustused (1.2)

| 7. | Eraldised „pensionide ja muude töösuhtejärgsete kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustuste” jaoks hõlmavad kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste netosummat. |
| --- | --- |

7.

Eraldised „pensionide ja muude töösuhtejärgsete kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustuste” jaoks hõlmavad kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste netosummat.

| 8. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad eraldised „muud pikaajalised hüvitised töötajatele” IAS 19 paragrahvis 153 loetletud töötajate pikaajaliste hüvitiste skeemide puudujääke. Töötajate lühiajaliste hüvitiste [IAS 19 paragrahvi 11 punkt a], kindlaksmääratud sissemaksetega skeemide [IAS 19 paragrahvi 51 punkt a] ja töösuhte lõpetamise hüvitiste viitvõlad kajastatakse kirjel „muud kohustused”. |
| --- | --- |

8.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad eraldised „muud pikaajalised hüvitised töötajatele” IAS 19 paragrahvis 153 loetletud töötajate pikaajaliste hüvitiste skeemide puudujääke. Töötajate lühiajaliste hüvitiste [IAS 19 paragrahvi 11 punkt a], kindlaksmääratud sissemaksetega skeemide [IAS 19 paragrahvi 51 punkt a] ja töösuhte lõpetamise hüvitiste viitvõlad kajastatakse kirjel „muud kohustused”.

| 9. | „Nõudmisel tagasimakstav aktsia- või omakapital” hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud kapitaliinstrumente, mis ei vasta omakapitalina liigitamise kriteeriumidele. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel kirjel ühistuosakuid, mis ei vasta omakapitalina liigitamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

9.

„Nõudmisel tagasimakstav aktsia- või omakapital” hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud kapitaliinstrumente, mis ei vasta omakapitalina liigitamise kriteeriumidele. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad sellel kirjel ühistuosakuid, mis ei vasta omakapitalina liigitamise kriteeriumidele.

| 10. | Kohustused, mis ei ole finantskohustused ja mida nende olemuse tõttu ei saaks liigitada teatavatele bilansikirjetele, tuleb kajastada kirjel „muud kohustused”. |
| --- | --- |

10.

Kohustused, mis ei ole finantskohustused ja mida nende olemuse tõttu ei saaks liigitada teatavatele bilansikirjetele, tuleb kajastada kirjel „muud kohustused”.

| 11. | Kirjel „kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse” on sama tähendus kui IFRS 5 kohaselt. |
| --- | --- |

11.

Kirjel „kohustused, mis kuuluvad müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse” on sama tähendus kui IFRS 5 kohaselt.

| 12. | „Üldine pangandusreserv” (BADi kohaselt „üldise pangandusriski fond”) on summad, mis on määratud BADi artikli 38 kohaselt. Nende kajastamisel esitatakse need eraldi kas kohustustena kirjel „eraldised” või omakapitalina kirjel „muud reservid”. |
| --- | --- |

12.

„Üldine pangandusreserv” (BADi kohaselt „üldise pangandusriski fond”) on summad, mis on määratud BADi artikli 38 kohaselt. Nende kajastamisel esitatakse need eraldi kas kohustustena kirjel „eraldised” või omakapitalina kirjel „muud reservid”.

1.3.   Omakapital (1.3)

| 13. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad omakapitaliinstrumendid, mis on finantsinstrumendid, IAS 32 rakendamisalasse kuuluvaid lepinguid. |
| --- | --- |

13.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad omakapitaliinstrumendid, mis on finantsinstrumendid, IAS 32 rakendamisalasse kuuluvaid lepinguid.

| 14. | Kirje „sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital” hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud sellise kapitali bilansilist väärtust, mis on märkijatelt sissenõutud, kuid mida ei ole aruandekuupäevaks makstud. |
| --- | --- |

14.

Kirje „sissemaksmisele kuuluv, kuid sissemaksmata kapital” hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud sellise kapitali bilansilist väärtust, mis on märkijatelt sissenõutud, kuid mida ei ole aruandekuupäevaks makstud.

| 15. | Kirje „liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent” hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud liitfinantsinstrumentide (st finantsinstrumendid, mis sisaldavad nii kohustuse kui ka omakapitali komponenti) omakapitali komponenti, kui need komponendid on eraldatud vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale (sealhulgas sellised liitfinantsinstrumendid, mis sisaldavad mitut tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberit, mille väärtused on vastastikku sõltuvad). |
| --- | --- |

15.

Kirje „liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent” hõlmab krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud liitfinantsinstrumentide (st finantsinstrumendid, mis sisaldavad nii kohustuse kui ka omakapitali komponenti) omakapitali komponenti, kui need komponendid on eraldatud vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale (sealhulgas sellised liitfinantsinstrumendid, mis sisaldavad mitut tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberit, mille väärtused on vastastikku sõltuvad).

| 16. | „Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid” hõlmavad omakapitaliinstrumente, mis on finantsinstrumendid, kuid mida ei kajastata kirjetel „kapital” ega „liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent”. |
| --- | --- |

16.

„Muud emiteeritud omakapitaliinstrumendid” hõlmavad omakapitaliinstrumente, mis on finantsinstrumendid, kuid mida ei kajastata kirjetel „kapital” ega „liitfinantsinstrumentide omakapitali komponent”.

| 17. | „Muu omakapital” sisaldab kõiki omakapitaliinstrumente, mis ei ole finantsinstrumendid, sealhulgas omakapitaliga arveldatavaid aktsiapõhiseid maksetehinguid [IFRS 2 paragrahv 10]. |
| --- | --- |

17.

„Muu omakapital” sisaldab kõiki omakapitaliinstrumente, mis ei ole finantsinstrumendid, sealhulgas omakapitaliga arveldatavaid aktsiapõhiseid maksetehinguid [IFRS 2 paragrahv 10].

| 18. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab „ümberhindluse reservid” reserve, mis tulenevad IASi või ühilduva siseriikliku GAAPi esmakordsest kasutuselevõtust ja mida ei ole vabastatud muud liiki reservidesse. |
| --- | --- |

18.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab „ümberhindluse reservid” reserve, mis tulenevad IASi või ühilduva siseriikliku GAAPi esmakordsest kasutuselevõtust ja mida ei ole vabastatud muud liiki reservidesse.

| 19. | „Muud reservid” jagunevad kirjeteks „reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest” ja „muu”. „Reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest” hõlmab neid akumuleeritud tulusid ja kulusid, mida eespool osutatud investeeringud on eelnevate aastate jooksul kasumi või kahjumi kaudu teeninud. „Muu” hõlmab reserve, mida ei ole eraldi avalikustatud muudel kirjetel ning see võib hõlmata kohustuslikku reservi ja põhikirjaga kehtestatud reservi. |
| --- | --- |

19.

„Muud reservid” jagunevad kirjeteks „reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest” ja „muu”. „Reservid või akumuleeritud kahjum, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest” hõlmab neid akumuleeritud tulusid ja kulusid, mida eespool osutatud investeeringud on eelnevate aastate jooksul kasumi või kahjumi kaudu teeninud. „Muu” hõlmab reserve, mida ei ole eraldi avalikustatud muudel kirjetel ning see võib hõlmata kohustuslikku reservi ja põhikirjaga kehtestatud reservi.

| 20. | „Omaaktsiad” hõlmavad kõiki finantsinstrumente, mille krediidiasutus või investeerimisühing on tagasi ostnud ja millel on omakapitaliinstrumendi tunnused. |
| --- | --- |

20.

„Omaaktsiad” hõlmavad kõiki finantsinstrumente, mille krediidiasutus või investeerimisühing on tagasi ostnud ja millel on omakapitaliinstrumendi tunnused.

2.   KASUMIARUANNE (2)

| 21. | Intressitulu ja intressikulu, mis saadakse kauplemiseks hoitavatest finantsinstrumentidest ning õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatest finantsinstrumentidest, kajastatakse kas eraldi muust kasumist ja kahjumist kirjetel „intressitulu” ja „intressikulu” (nn puhashind (clean price)) või nende instrumendikategooriate kasumi või kahjumina (nn turuhind (dirty price)). |
| --- | --- |

21.

Intressitulu ja intressikulu, mis saadakse kauplemiseks hoitavatest finantsinstrumentidest ning õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatest finantsinstrumentidest, kajastatakse kas eraldi muust kasumist ja kahjumist kirjetel „intressitulu” ja „intressikulu” (nn puhashind (clean price)) või nende instrumendikategooriate kasumi või kahjumina (nn turuhind (dirty price)).

| 22. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad järgmised kirjed arvestusportfellide lõikes:






  a) | „intressitulu”; |
| --- | --- | --- |

22.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad järgmised kirjed arvestusportfellide lõikes:

a)

„intressitulu”;

| b) | „intressikulu”; |
| --- | --- |

b)

„intressikulu”;

| c) | „dividenditulu”; |
| --- | --- |

c)

„dividenditulu”;

| d) | „netokasum või -kahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”; |
| --- | --- |

d)

„netokasum või -kahjum, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”;

| e) | „selliste finantsvarade väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”. |
| --- | --- |

e)

„selliste finantsvarade väärtuse langus või (-) väärtuse languse tühistamine, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”.

| 23. | Kirjed „Intressitulu. Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk” ja „Intressikulu. Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk” hõlmavad summasid, mis on seotud kategooriasse „riskimaandamise arvestus” liigitatud tuletisinstrumentidega, mis katavad intressiriski. Need tuleb esitada brutosummas intressitulu ja -kuluna, et kajastada maandatavate instrumentidega seotud tegelikku intressitulu ja -kulu. |
| --- | --- |

23.

Kirjed „Intressitulu. Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk” ja „Intressikulu. Tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus, intressirisk” hõlmavad summasid, mis on seotud kategooriasse „riskimaandamise arvestus” liigitatud tuletisinstrumentidega, mis katavad intressiriski. Need tuleb esitada brutosummas intressitulu ja -kuluna, et kajastada maandatavate instrumentidega seotud tegelikku intressitulu ja -kulu.

| 24. | Summasid, mis on seotud kategooriasse „kauplemiseks hoitavad” liigitatud tuletisinstrumentidega, mis on riskimaandamisinstrumendid majanduslikust, kuid mitte arvestuse seisukohast, võib kajastada intressitulu ja -kuluna, et esitada maandatud finantsinstrumentidest tulenev tegelik intressitulu ja -kulu. Kõnealused summad kajastatakse kirjete „Intressitulu. Kauplemiseks hoitavad finantsvarad” ning „Intressikulu. Kauplemiseks hoitavad finantskohustused” osana. |
| --- | --- |

24.

Summasid, mis on seotud kategooriasse „kauplemiseks hoitavad” liigitatud tuletisinstrumentidega, mis on riskimaandamisinstrumendid majanduslikust, kuid mitte arvestuse seisukohast, võib kajastada intressitulu ja -kuluna, et esitada maandatud finantsinstrumentidest tulenev tegelik intressitulu ja -kulu. Kõnealused summad kajastatakse kirjete „Intressitulu. Kauplemiseks hoitavad finantsvarad” ning „Intressikulu. Kauplemiseks hoitavad finantskohustused” osana.

| 25. | Kirje „Intressitulu – muud varad” hõlmab intressitulu, mida ei ole kajastatud muudel kirjetel. See kirje võib hõlmata nii raha, nõuetega keskpankadele ja muude nõudmiseni hoiustega ning müügiks hoitavateks liigitatud põhivarade ja müügigruppidega seotud intressitulu kui ka netointressitulu, mis on saadud kindlaksmääratud hüvitiste netovarast. |
| --- | --- |

25.

Kirje „Intressitulu – muud varad” hõlmab intressitulu, mida ei ole kajastatud muudel kirjetel. See kirje võib hõlmata nii raha, nõuetega keskpankadele ja muude nõudmiseni hoiustega ning müügiks hoitavateks liigitatud põhivarade ja müügigruppidega seotud intressitulu kui ka netointressitulu, mis on saadud kindlaksmääratud hüvitiste netovarast.

| 26. | Kirje „Intressikulu – muud kohustused” hõlmab intressikulu, mida ei ole kajastatud muudel kirjetel. See kirje võib hõlmata intressikulu, mis on seotud müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse kuuluvate kohustustega, kulu, mis tuleneb eraldise bilansilise väärtuse suurenemisest aja möödudes, või netointressikulu, mis on tekkinud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustustest. |
| --- | --- |

26.

Kirje „Intressikulu – muud kohustused” hõlmab intressikulu, mida ei ole kajastatud muudel kirjetel. See kirje võib hõlmata intressikulu, mis on seotud müügiks hoitavaks liigitatud müügigruppidesse kuuluvate kohustustega, kulu, mis tuleneb eraldise bilansilise väärtuse suurenemisest aja möödudes, või netointressikulu, mis on tekkinud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustustest.

| 27. | Kirje „kasum või kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele” hõlmab kasumit või kahjumit, mis on saadud müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele. |
| --- | --- |

27.

Kirje „kasum või kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele” hõlmab kasumit või kahjumit, mis on saadud müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele.

| 28. | Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatest finantsvaradest saadav dividenditulu kajastatakse kas „dividendituluna” eraldi muust nende kategooriate kasumist ja kahjumist või nende instrumendikategooriate kasumi või kahjumi osana. Dividenditulu, mis saadakse konsolideerimise ulatusest väljajäävatest tütarettevõtjatest, sidusettevõtjatest ja ühisettevõtjatest, kajastatakse kirjel „osa kasumist või (-) kahjumist, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest” ning vastavalt IAS 28 paragrahvile 10 vähendatakse investeeringu bilansilist väärtust nende puhul, mida arvestatakse kapitaliosaluse meetodil. IFRSi kohaselt esitatakse tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamise kasum või kahjum kirjel „osa kasumist või (-) kahjumist, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest”. |
| --- | --- |

28.

Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavatest finantsvaradest saadav dividenditulu kajastatakse kas „dividendituluna” eraldi muust nende kategooriate kasumist ja kahjumist või nende instrumendikategooriate kasumi või kahjumi osana. Dividenditulu, mis saadakse konsolideerimise ulatusest väljajäävatest tütarettevõtjatest, sidusettevõtjatest ja ühisettevõtjatest, kajastatakse kirjel „osa kasumist või (-) kahjumist, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest” ning vastavalt IAS 28 paragrahvile 10 vähendatakse investeeringu bilansilist väärtust nende puhul, mida arvestatakse kapitaliosaluse meetodil. IFRSi kohaselt esitatakse tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamise kasum või kahjum kirjel „osa kasumist või (-) kahjumist, mis tuleneb tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringutest”.

| 29. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab „soetusmaksumuses mõõdetud finantsvara” väärtuse langus vara väärtuse langusest tulenevat kahjumit, mis on põhjustatud IAS 39 paragrahvi 66 kohaste väärtuse languse eeskirjade kohaldamisest. |
| --- | --- |

29.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmab „soetusmaksumuses mõõdetud finantsvara” väärtuse langus vara väärtuse langusest tulenevat kahjumit, mis on põhjustatud IAS 39 paragrahvi 66 kohaste väärtuse languse eeskirjade kohaldamisest.

| 30. | Kirjel „riskimaandamise arvestuse netokasum või (-) netokahjum” kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskimaandamisinstrumentide ning maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused, sealhulgas rahavoo riskimaanduste ja välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaanduste ebaefektiivsuse. |
| --- | --- |

30.

Kirjel „riskimaandamise arvestuse netokasum või (-) netokahjum” kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud riskimaandamisinstrumentide ning maandatavate instrumentide õiglase väärtuse muutused, sealhulgas rahavoo riskimaanduste ja välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaanduste ebaefektiivsuse.

3.   KOONDKASUMIARUANNE (3)

| 31. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse „tulumaks, mis on seotud kirjetega, mida ei liigitata ümber” ja „tulumaks, mis on seotud kirjetega, mida võib ümber liigitada kasumisse või (-) kahjumisse” [IAS 1 paragrahvi 91 punkt b, IG6] eraldi kirjetena. |
| --- | --- |

31.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse „tulumaks, mis on seotud kirjetega, mida ei liigitata ümber” ja „tulumaks, mis on seotud kirjetega, mida võib ümber liigitada kasumisse või (-) kahjumisse” [IAS 1 paragrahvi 91 punkt b, IG6] eraldi kirjetena.

4.   FINANTSVARA JAOTUS INSTRUMENTIDE JA VASTASPOOLE SEKTORITE KAUPA (4)

| 32. | Finantsvarad esitatakse instrumentide lõikes, ja kui nõutud, vastaspoolte lõikes. |
| --- | --- |

32.

Finantsvarad esitatakse instrumentide lõikes, ja kui nõutud, vastaspoolte lõikes.

| 33. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse omakapitaliinstrumendid konkreetse jaotuse alusel („millest”), et teha kindlaks ainult soetusmaksumuses mõõdetud instrumendid ja konkreetsed vastaspoole sektorid. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse omakapitaliinstrumendid konkreetse jaotuse alusel („millest”), et teha kindlaks ainult noteerimata ja konkreetsed vastaspoole sektorid. |
| --- | --- |

33.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse omakapitaliinstrumendid konkreetse jaotuse alusel („millest”), et teha kindlaks ainult soetusmaksumuses mõõdetud instrumendid ja konkreetsed vastaspoole sektorid. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse omakapitaliinstrumendid konkreetse jaotuse alusel („millest”), et teha kindlaks ainult noteerimata ja konkreetsed vastaspoole sektorid.

| 34. | Müügivalmis finantsvara puhul peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama vastavalt langenud väärtusega vara ja langemata väärtusega vara õiglase väärtuse ning kasumiaruandes kajastatud vara väärtuse langusest tuleneva kahjumi kumulatiivse summa aruandekuupäeva seisuga. Langemata väärtusega vara õiglase väärtuse ja langenud väärtusega vara õiglase väärtuse summa on nende varade bilansiline väärtus. |
| --- | --- |

34.

Müügivalmis finantsvara puhul peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama vastavalt langenud väärtusega vara ja langemata väärtusega vara õiglase väärtuse ning kasumiaruandes kajastatud vara väärtuse langusest tuleneva kahjumi kumulatiivse summa aruandekuupäeva seisuga. Langemata väärtusega vara õiglase väärtuse ja langenud väärtusega vara õiglase väärtuse summa on nende varade bilansiline väärtus.

| 35. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse „laenudeks ja nõueteks” või „lõpptähtajani hoitavaks” liigitatud finantsvara puhul langemata väärtusega vara ja langenud väärtusega vara bilansiline brutoväärtus. Allahindlused jaotatakse kategooriatesse „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, eraldi hinnatud”, „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, ühiselt hinnatud” ning „kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul”. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt tuleb kirjele „soetusmaksumuspõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid” liigitatud finantsvarade puhul kajastada langemata väärtusega vara ja langenud väärtusega vara bilansiline brutoväärtus. |
| --- | --- |

35.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt esitatakse „laenudeks ja nõueteks” või „lõpptähtajani hoitavaks” liigitatud finantsvara puhul langemata väärtusega vara ja langenud väärtusega vara bilansiline brutoväärtus. Allahindlused jaotatakse kategooriatesse „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, eraldi hinnatud”, „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, ühiselt hinnatud” ning „kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul”. BADil põhineva siseriikliku GAAPi kohaselt tuleb kirjele „soetusmaksumuspõhisel meetodil mõõdetud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid” liigitatud finantsvarade puhul kajastada langemata väärtusega vara ja langenud väärtusega vara bilansiline brutoväärtus.

| 36. | Kirje „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, eraldi hinnatud” hõlmab eraldi hinnatud finantsvaradega seotud vara väärtuse languse kumulatiivset summat. |
| --- | --- |

36.

Kirje „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, eraldi hinnatud” hõlmab eraldi hinnatud finantsvaradega seotud vara väärtuse languse kumulatiivset summat.

| 37. | Kirje „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, ühiselt hinnatud” hõlmab vara väärtuse kogumipõhise languse kumulatiivset summat, mis on arvutatud selliste ebaoluliste laenude põhjal, mille väärtus on langenud eraldi ja mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing otsustab kasutada (portfellipõhist) statistilist meetodit. See meetod ei takista tegemast individuaalselt ebaoluliste laenude väärtuse languse eraldi hindamist ning seega kajastamast neid kui „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, eraldi hinnatud”. |
| --- | --- |

37.

Kirje „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, ühiselt hinnatud” hõlmab vara väärtuse kogumipõhise languse kumulatiivset summat, mis on arvutatud selliste ebaoluliste laenude põhjal, mille väärtus on langenud eraldi ja mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing otsustab kasutada (portfellipõhist) statistilist meetodit. See meetod ei takista tegemast individuaalselt ebaoluliste laenude väärtuse languse eraldi hindamist ning seega kajastamast neid kui „spetsiifilised allahindlused finantsvara puhul, eraldi hinnatud”.

| 38. | „Kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul” hõlmab sellist kogumipõhise varade väärtuse languse kumulatiivset summat, mis on määratud kindlaks finantsvarade puhul, mille väärtust ei ole langetatud eraldi. Kirje „allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul” suhtes võib kohaldada IAS 39 paragrahvi 59 punkti f ning paragrahve AG87 ja AG90. |
| --- | --- |

38.

„Kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul” hõlmab sellist kogumipõhise varade väärtuse languse kumulatiivset summat, mis on määratud kindlaks finantsvarade puhul, mille väärtust ei ole langetatud eraldi. Kirje „allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul” suhtes võib kohaldada IAS 39 paragrahvi 59 punkti f ning paragrahve AG87 ja AG90.

| 39. | Langemata väärtusega varade ja langenud väärtusega varade summa peab pärast kõigi allahindluste lahutamist olema võrdne bilansilise väärtusega. |
| --- | --- |

39.

Langemata väärtusega varade ja langenud väärtusega varade summa peab pärast kõigi allahindluste lahutamist olema võrdne bilansilise väärtusega.

| 40. | Vorm 4.5 sisaldab käesoleva osa punktis 54 esitatud „allutatud võla” määratlusega hõlmatud „laenude ja ettemaksete” ja „võlaväärtpaberite” bilansilist väärtust. |
| --- | --- |

40.

Vorm 4.5 sisaldab käesoleva osa punktis 54 esitatud „allutatud võla” määratlusega hõlmatud „laenude ja ettemaksete” ja „võlaväärtpaberite” bilansilist väärtust.

5.   LAENUDE JA ETTEMAKSETE JAOTUS TOODETE KAUPA (5)

| 41. | Laenude ja ettemaksete „bilansiline väärtus” kajastatakse vara väärtuse langusest tulenevate allahindluste mahaarvamiste järel tooteliikide kaupa. Sellel vormil esitatakse ka nõuded, mis on liigitatud kui „raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused”, jaotatuna järgmisteks toodeteks sõltumata sellest, millisesse „arvestusportfelli” need kuuluvad:






  a) | kirje „nõudmisel väljamakstavad (nõudmiseni) ja lühikese etteteatamisega väljamakstavad (arvelduskonto)” hõlmab nõudmiseni hoiuseid, lühikese etteteatamisega väljamakstavaid hoiuseid, arvelduskontosid ja muid sarnaseid hoiuseid, mis võivad hõlmata laene, mis on laenuvõtja jaoks üleööhoiused, sõltumata nende õiguslikust vormist. See hõlmab ka „arvelduskrediiti”, mis on arvelduskonto deebetjääk; |
| --- | --- | --- |

41.

Laenude ja ettemaksete „bilansiline väärtus” kajastatakse vara väärtuse langusest tulenevate allahindluste mahaarvamiste järel tooteliikide kaupa. Sellel vormil esitatakse ka nõuded, mis on liigitatud kui „raha, nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused”, jaotatuna järgmisteks toodeteks sõltumata sellest, millisesse „arvestusportfelli” need kuuluvad:

a)

kirje „nõudmisel väljamakstavad (nõudmiseni) ja lühikese etteteatamisega väljamakstavad (arvelduskonto)” hõlmab nõudmiseni hoiuseid, lühikese etteteatamisega väljamakstavaid hoiuseid, arvelduskontosid ja muid sarnaseid hoiuseid, mis võivad hõlmata laene, mis on laenuvõtja jaoks üleööhoiused, sõltumata nende õiguslikust vormist. See hõlmab ka „arvelduskrediiti”, mis on arvelduskonto deebetjääk;

| b) | „krediitkaardivõlg” hõlmab deebetkaardi viivituse või krediitkaardi kaudu antud laenu [EKP bilansikirjete määrus]; |
| --- | --- |

b)

„krediitkaardivõlg” hõlmab deebetkaardi viivituse või krediitkaardi kaudu antud laenu [EKP bilansikirjete määrus];

| c) | „nõuded klientide vastu” hõlmab laene, mis on antud muudele võlgnikele vekslite või muude selliste dokumentide alusel, mis annavad õiguse saada kaupade müügi või teenuste osutamise tehingutest tulusid. See kirje hõlmab kõiki faktooringtehinguid (nii regressiõigusega kui ka ilma); |
| --- | --- |

c)

„nõuded klientide vastu” hõlmab laene, mis on antud muudele võlgnikele vekslite või muude selliste dokumentide alusel, mis annavad õiguse saada kaupade müügi või teenuste osutamise tehingutest tulusid. See kirje hõlmab kõiki faktooringtehinguid (nii regressiõigusega kui ka ilma);

| d) | „kapitalirent” hõlmab kapitalirendi nõuete bilansilist väärtust. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt on „kapitalirendi nõuded” määratletud IAS 17-s; |
| --- | --- |

d)

„kapitalirent” hõlmab kapitalirendi nõuete bilansilist väärtust. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt on „kapitalirendi nõuded” määratletud IAS 17-s;

| e) | „pöördrepolaenud” hõlmavad rahastamist, mis on antud repolepingute alusel ostetud väärtpaberite vastu või võetud laenuks väärtpaberite laenuks andmise lepingute alusel; |
| --- | --- |

e)

„pöördrepolaenud” hõlmavad rahastamist, mis on antud repolepingute alusel ostetud väärtpaberite vastu või võetud laenuks väärtpaberite laenuks andmise lepingute alusel;

| f) | „muud tähtajalised laenud” hõlmab võlgasid, millel on lepingus kindlaksmääratud lõpptähtaeg või tingimused ning mis ei sisaldu muudel kirjetel; |
| --- | --- |

f)

„muud tähtajalised laenud” hõlmab võlgasid, millel on lepingus kindlaksmääratud lõpptähtaeg või tingimused ning mis ei sisaldu muudel kirjetel;

| g) | „ettemaksed, mis ei ole laenud” hõlmab ettemakseid, mida ei saa EKP bilansikirjete määruse kohaselt liigitada „laenudeks”. See kirje hõlmab muu hulgas vahekirjetega (nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad) ja siirdekirjetega (nt tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks) seoses saadaolevaid brutosummasid; |
| --- | --- |

g)

„ettemaksed, mis ei ole laenud” hõlmab ettemakseid, mida ei saa EKP bilansikirjete määruse kohaselt liigitada „laenudeks”. See kirje hõlmab muu hulgas vahekirjetega (nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad) ja siirdekirjetega (nt tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks) seoses saadaolevaid brutosummasid;

| h) | „hüpoteeklaenud [kinnisvaraga tagatud laenud]” hõlmavad laene, mis on ametlikult tagatud kinnisvaraga, sõltumata nende laenu/tagatise suhtest (millele tavapäraselt osutatakse kui „laenusumma ja tagatise väärtuse suhe” (loan-to-value)); |
| --- | --- |

h)

„hüpoteeklaenud [kinnisvaraga tagatud laenud]” hõlmavad laene, mis on ametlikult tagatud kinnisvaraga, sõltumata nende laenu/tagatise suhtest (millele tavapäraselt osutatakse kui „laenusumma ja tagatise väärtuse suhe” (loan-to-value));

| i) | „muud tagatisega laenud” hõlmavad laene, mis on ametlikult tagatud tagatisega, sõltumata nende laenu/tagatise suhtest (nn laenusumma ja tagatise väärtuse suhtest), ning mis ei kuulu kirjetele „kinnisvaraga tagatud laenud”, „kapitalirent” ega „pöördrepolaenud”. Need tagatised hõlmavad panditud väärtpabereid, sularaha ja muid tagatisi; |
| --- | --- |

i)

„muud tagatisega laenud” hõlmavad laene, mis on ametlikult tagatud tagatisega, sõltumata nende laenu/tagatise suhtest (nn laenusumma ja tagatise väärtuse suhtest), ning mis ei kuulu kirjetele „kinnisvaraga tagatud laenud”, „kapitalirent” ega „pöördrepolaenud”. Need tagatised hõlmavad panditud väärtpabereid, sularaha ja muid tagatisi;

| j) | „tarbimislaen” hõlmab laenusid, mis on peamiselt antud isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks [EKP bilansikirjete määrus]; |
| --- | --- |

j)

„tarbimislaen” hõlmab laenusid, mis on peamiselt antud isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks [EKP bilansikirjete määrus];

| k) | „eluasemelaen” hõlmab kodumajapidamistele antud laenu, mille eesmärk on investeerida isiklikus kasutuses või renditud eluasemetesse, sh ehituseks ja renoveerimiseks [EKP bilansikirjete määrus]; |
| --- | --- |

k)

„eluasemelaen” hõlmab kodumajapidamistele antud laenu, mille eesmärk on investeerida isiklikus kasutuses või renditud eluasemetesse, sh ehituseks ja renoveerimiseks [EKP bilansikirjete määrus];

| l) | „projekti rahastamise laenud” hõlmavad laene, mis makstakse tagasi üksnes nendega rahastatud projektide tuludest. |
| --- | --- |

l)

„projekti rahastamise laenud” hõlmavad laene, mis makstakse tagasi üksnes nendega rahastatud projektide tuludest.

6.   FINANTSSEKTORIVÄLISTELE ÄRIÜHINGUTELE ANTUD LAENUDE JA ETTEMAKSETE JAOTUS NACE KOODIDE ALUSEL (6)

| 42. | Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete bilansiline brutoväärtus liigitatakse majandustegevusala sektorite alusel, kasutades NACE määruses sätestatud koode („NACE koodid”), vastaspoole peamise tegevusala põhjal. |
| --- | --- |

42.

Finantssektorivälistele äriühingutele antud laenude ja ettemaksete bilansiline brutoväärtus liigitatakse majandustegevusala sektorite alusel, kasutades NACE määruses sätestatud koode („NACE koodid”), vastaspoole peamise tegevusala põhjal.

| 43. | Nende nõuete liigitamine, mis tekivad ühiselt rohkem kui ühe vastaspoole vastu, toimub kooskõlas 1. Osa punktiga 36. |
| --- | --- |

43.

Nende nõuete liigitamine, mis tekivad ühiselt rohkem kui ühe vastaspoole vastu, toimub kooskõlas 1. Osa punktiga 36.

| 44. | NACE koodide esitamine toimub esimese eristustaseme (st „jagude” tase) alusel. |
| --- | --- |

44.

NACE koodide esitamine toimub esimese eristustaseme (st „jagude” tase) alusel.

| 45. | Võlainstrumentide puhul, mis on kirjendatud kas amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muu koondkasumi kaudu, tähendab „bilansiline brutoväärtus” bilansilist väärtust, mis ei sisalda „varade väärtuse akumuleeritud langust”. Võlainstrumentide puhul, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, tähendab „bilansiline brutoväärtus” bilansilist väärtust, mis ei sisalda „krediidiriskist tulenevaid õiglase väärtuse akumuleeritud muutuseid”. |
| --- | --- |

45.

Võlainstrumentide puhul, mis on kirjendatud kas amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muu koondkasumi kaudu, tähendab „bilansiline brutoväärtus” bilansilist väärtust, mis ei sisalda „varade väärtuse akumuleeritud langust”. Võlainstrumentide puhul, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, tähendab „bilansiline brutoväärtus” bilansilist väärtust, mis ei sisalda „krediidiriskist tulenevaid õiglase väärtuse akumuleeritud muutuseid”.

| 46. | „Varade väärtuse akumuleeritud langus” kajastatakse finantsvarade puhul amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muu koondkasumi kaudu. Kirje „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused” andmed esitatakse finantsvarade puhul õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. „Varade väärtuse akumuleeritud langus” hõlmab eraldi ja ühiselt hinnatud finantsvarade spetsiifilisi allahindlusi, nagu on määratletud punktides 36 ja 37, ning punktis 38 määratletud kirjet „kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul”, kuid see ei hõlma punktis 49 määratletud „akumuleeritud mahakandmisi”. |
| --- | --- |

46.

„Varade väärtuse akumuleeritud langus” kajastatakse finantsvarade puhul amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muu koondkasumi kaudu. Kirje „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused” andmed esitatakse finantsvarade puhul õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. „Varade väärtuse akumuleeritud langus” hõlmab eraldi ja ühiselt hinnatud finantsvarade spetsiifilisi allahindlusi, nagu on määratletud punktides 36 ja 37, ning punktis 38 määratletud kirjet „kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul”, kuid see ei hõlma punktis 49 määratletud „akumuleeritud mahakandmisi”.

7.   TÄHTAJAKS TASUMATA VÕI LANGENUD VÄÄRTUSEGA FINANTSVARAD, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE VÄÄRTUSE LANGUST (7)

| 47. | Sellised võlainstrumendid, mis on aruandekuupäeva seisuga tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega, kajastatakse arvestusportfellides, võttes arvesse vara väärtuse langust. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad need arvestusportfellid kategooriaid „müügivalmis”, „laenud ja nõuded” ning „lõpptähtajani hoitav”. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad need arvestusportfellid ka kirjeid „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel” ja „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”. |
| --- | --- |

47.

Sellised võlainstrumendid, mis on aruandekuupäeva seisuga tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega, kajastatakse arvestusportfellides, võttes arvesse vara väärtuse langust. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad need arvestusportfellid kategooriaid „müügivalmis”, „laenud ja nõuded” ning „lõpptähtajani hoitav”. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt hõlmavad need arvestusportfellid ka kirjeid „soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel” ja „muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid”.

| 48. | Vara on tähtajaks tasumata, kui vastaspool on jätnud makse lepinguga ettenähtud tähtajaks sooritamata. Selliste finantsvarade kogusummad esitatakse ja eristatakse vastavalt sellele, mitu päeva on vanim tähtaega ületanud osamakse ületanud tähtaega. Tähtajaks tasumata varade analüüsis ei võeta arvesse langenud väärtusega varasid. Langenud väärtusega finantsvarade bilansiline väärtus esitatakse tähtajaks tasumata varadest eraldi. |
| --- | --- |

48.

Vara on tähtajaks tasumata, kui vastaspool on jätnud makse lepinguga ettenähtud tähtajaks sooritamata. Selliste finantsvarade kogusummad esitatakse ja eristatakse vastavalt sellele, mitu päeva on vanim tähtaega ületanud osamakse ületanud tähtaega. Tähtajaks tasumata varade analüüsis ei võeta arvesse langenud väärtusega varasid. Langenud väärtusega finantsvarade bilansiline väärtus esitatakse tähtajaks tasumata varadest eraldi.

| 49. | Veerg „akumuleeritud mahakandmised” hõlmab mis tahes selliste võlainstrumentide põhisumma tagasimakse ja tasumata intressi kumulatiivset summat, mida krediidiasutus või investeerimisühing enam ei kajasta, sest neid käsitatakse ebatõenäoliselt laekuvatena, sõltumata sellest, millisesse portfelli need instrumendid kuulusid. Kõnealuseid summasid kajastatakse kuni krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi õiguste täieliku lõppemiseni (hagiõiguse aegumise, kustutamise või muul põhjusel) või kuni summade tagasisaamiseni. |
| --- | --- |

49.

Veerg „akumuleeritud mahakandmised” hõlmab mis tahes selliste võlainstrumentide põhisumma tagasimakse ja tasumata intressi kumulatiivset summat, mida krediidiasutus või investeerimisühing enam ei kajasta, sest neid käsitatakse ebatõenäoliselt laekuvatena, sõltumata sellest, millisesse portfelli need instrumendid kuulusid. Kõnealuseid summasid kajastatakse kuni krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi õiguste täieliku lõppemiseni (hagiõiguse aegumise, kustutamise või muul põhjusel) või kuni summade tagasisaamiseni.

| 50. | „Mahakandmised” võivad tuleneda nii otse kasumis või kahjumis kajastatava finantsvara bilansilise väärtuse vähendamisest kui ka finantsvarade bilansilise väärtuse allahindluse kontole seoses krediidikahjudega kantud summade vähendamisest. |
| --- | --- |

50.

„Mahakandmised” võivad tuleneda nii otse kasumis või kahjumis kajastatava finantsvara bilansilise väärtuse vähendamisest kui ka finantsvarade bilansilise väärtuse allahindluse kontole seoses krediidikahjudega kantud summade vähendamisest.

8.   FINANTSKOHUSTUSTE JAOTUS (8)

| 51. | Kuna „hoiused” on määratletud samuti nagu EKP bilansikirjete määruses, liigitatakse reguleeritavad säästuhoiused vastavalt EKP bilansikirjete määrusele ning jaotatakse vastaspoole alusel. Eelkõige liigitatakse mitteülekantavad arveldushoiused, mis on seaduslikult küll nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral kohaldatakse olulisi karistusi ja piiranguid, ning millel on üleööhoiustega väga sarnased tunnused, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks. |
| --- | --- |

51.

Kuna „hoiused” on määratletud samuti nagu EKP bilansikirjete määruses, liigitatakse reguleeritavad säästuhoiused vastavalt EKP bilansikirjete määrusele ning jaotatakse vastaspoole alusel. Eelkõige liigitatakse mitteülekantavad arveldushoiused, mis on seaduslikult küll nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral kohaldatakse olulisi karistusi ja piiranguid, ning millel on üleööhoiustega väga sarnased tunnused, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks.

| 52. | „Emiteeritud võlaväärtpaberid” liigendatakse järgmist liiki toodeteks:






  a) | „hoiusesertifikaadid” on väärtpaberid, mis võimaldavad nende omanikel arvelt välja võtta rahalisi vahendeid; |
| --- | --- | --- |

52.

„Emiteeritud võlaväärtpaberid” liigendatakse järgmist liiki toodeteks:

a)

„hoiusesertifikaadid” on väärtpaberid, mis võimaldavad nende omanikel arvelt välja võtta rahalisi vahendeid;

| b) | „varaga tagatud väärtpaberid” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 61; |
| --- | --- |

b)

„varaga tagatud väärtpaberid” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktile 61;

| c) | „pandikirjad” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 1; |
| --- | --- |

c)

„pandikirjad” vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 129 lõikele 1;

| d) | „hübriidlepingud” hõlmavad lepinguid tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitega; |
| --- | --- |

d)

„hübriidlepingud” hõlmavad lepinguid tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitega;

| e) | „muud emiteeritud võlaväärtpaberid” hõlmavad võlaväärtpabereid, mis ei ole kajastatud eelnevatel kirjetel, ning eristatakse vahetusinstrumente ja mittevahetusinstrumente. |
| --- | --- |

e)

„muud emiteeritud võlaväärtpaberid” hõlmavad võlaväärtpabereid, mis ei ole kajastatud eelnevatel kirjetel, ning eristatakse vahetusinstrumente ja mittevahetusinstrumente.

| 53. | Emiteeritud „allutatud finantskohustusi” käsitatakse samal viisil nagu muid tekkinud finantskohustusi. Väärtpaberite kujul emiteeritud allutatud kohustused liigitatakse „emiteeritud võlaväärtpaberiteks” ning hoiuste kujul allutatud kohustused liigitatakse „hoiusteks”. |
| --- | --- |

53.

Emiteeritud „allutatud finantskohustusi” käsitatakse samal viisil nagu muid tekkinud finantskohustusi. Väärtpaberite kujul emiteeritud allutatud kohustused liigitatakse „emiteeritud võlaväärtpaberiteks” ning hoiuste kujul allutatud kohustused liigitatakse „hoiusteks”.

| 54. | Vorm 8.2 sisaldab arvestusportfellide alusel liigitatud bilansilist väärtust „hoiuste” ja „emiteeritud võlaväärtpaberite” puhul, mis vastavad allutatud võla määratlusele. „Allutatud võla” instrumendid annavad emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu kõrvalnõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud [EKP bilansikirjete määrus]. |
| --- | --- |

54.

Vorm 8.2 sisaldab arvestusportfellide alusel liigitatud bilansilist väärtust „hoiuste” ja „emiteeritud võlaväärtpaberite” puhul, mis vastavad allutatud võla määratlusele. „Allutatud võla” instrumendid annavad emiteeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastu kõrvalnõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded on rahuldatud [EKP bilansikirjete määrus].

9.   SIDUVAD LAENUANDMISKOHUSTUSED, FINANTSGARANTIID JA MUUD SIDUVAD KOHUSTUSED (9)

| 55. | Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud bilansiväliseid kirjeid. Bilansivälised riskipositsioonid jaotatakse võetud siduvateks laenuandmiskohustusteks, antud finantsgarantiideks ning muudeks võetud siduvateks kohustusteks. |
| --- | --- |

55.

Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad kapitalinõuete määruse I lisas loetletud bilansiväliseid kirjeid. Bilansivälised riskipositsioonid jaotatakse võetud siduvateks laenuandmiskohustusteks, antud finantsgarantiideks ning muudeks võetud siduvateks kohustusteks.

| 56. | Siduvaid laenuandmiskohustusi, finantsgarantiisid (antud ja saadud) ning muid siduvaid kohustusi (nii aruande esitaja võetud kui ka tema ees võetud) käsitlev teave sisaldab nii tühistatavaid kui ka tühistamatuid siduvaid kohustusi. |
| --- | --- |

56.

Siduvaid laenuandmiskohustusi, finantsgarantiisid (antud ja saadud) ning muid siduvaid kohustusi (nii aruande esitaja võetud kui ka tema ees võetud) käsitlev teave sisaldab nii tühistatavaid kui ka tühistamatuid siduvaid kohustusi.

| 57. | „Siduvad laenuandmiskohustused” on kindlad kohustused anda laenu eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, kuna neid saab tasaarveldada sularahas või andes üle või emiteerides muu finantsinstrumendi. „Siduvateks laenuandmiskohustusteks” liigitatakse järgmised kapitalinõuete määruse I lisas esitatud kirjed:






  a) | „kohustus hoiustada finantsvara kindlaksmääratud ajal tulevikus”; |
| --- | --- | --- |

57.

„Siduvad laenuandmiskohustused” on kindlad kohustused anda laenu eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, kuna neid saab tasaarveldada sularahas või andes üle või emiteerides muu finantsinstrumendi. „Siduvateks laenuandmiskohustusteks” liigitatakse järgmised kapitalinõuete määruse I lisas esitatud kirjed:

a)

„kohustus hoiustada finantsvara kindlaksmääratud ajal tulevikus”;

| b) | „kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu” või pakkuda „aktseptimisvõimalusi” eelnevalt kindlaksmääratud tingimuste alusel. |
| --- | --- |

b)

„kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu” või pakkuda „aktseptimisvõimalusi” eelnevalt kindlaksmääratud tingimuste alusel.

| 58. | „Finantsgarantiid” on lepingud, mis nõuavad garantiiandjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada garantii saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt vastavad need lepingud IAS 39 paragrahvi 9 ning IFRS 4 lisas A esitatud finantsgarantiilepingu määratlusele. „Finantsgarantiideks” liigitatakse järgmised kapitalinõuete määruse I lisas esitatud kirjed:






  a) | „finantsgarantiid”; |
| --- | --- | --- |

58.

„Finantsgarantiid” on lepingud, mis nõuavad garantiiandjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada garantii saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt vastavad need lepingud IAS 39 paragrahvi 9 ning IFRS 4 lisas A esitatud finantsgarantiilepingu määratlusele. „Finantsgarantiideks” liigitatakse järgmised kapitalinõuete määruse I lisas esitatud kirjed:

a)

„finantsgarantiid”;

| b) | „krediidituletisinstrumendid”, mis vastavad finantsgarantii määratlusele; |
| --- | --- |

b)

„krediidituletisinstrumendid”, mis vastavad finantsgarantii määratlusele;

| c) | „finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid”. |
| --- | --- |

c)

„finantsiseloomuga tagasivõtmatud valmisolekuakreditiivid”.

| 59. | „Muud siduvad kohustused” hõlmab järgmisi kapitalinõuete direktiivi I lisas esitatud kirjeid:






  a) | „osaliselt tasutud aktsiate ja osade ning väärtpaberite tasumata osa”; |
| --- | --- | --- |

59.

„Muud siduvad kohustused” hõlmab järgmisi kapitalinõuete direktiivi I lisas esitatud kirjeid:

a)

„osaliselt tasutud aktsiate ja osade ning väärtpaberite tasumata osa”;

| b) | „väljastatud ja kinnitatud dokumentaalmaksed”; |
| --- | --- |

b)

„väljastatud ja kinnitatud dokumentaalmaksed”;

| c) | kaubanduse rahastamise bilansivälised kirjed; |
| --- | --- |

c)

kaubanduse rahastamise bilansivälised kirjed;

| d) | „dokumentaalmaksed, mille puhul kaubasaadetis on tagatiseks, ja muud automaatselt likvideeruvad tehingud”; |
| --- | --- |

d)

„dokumentaalmaksed, mille puhul kaubasaadetis on tagatiseks, ja muud automaatselt likvideeruvad tehingud”;

| e) | „tagatised ja kahjuhüvitised” (sh pakkumus- ja täitmisgarantiid) ning „mittefinantsgarantiid”; |
| --- | --- |

e)

„tagatised ja kahjuhüvitised” (sh pakkumus- ja täitmisgarantiid) ning „mittefinantsgarantiid”;

| f) | „saatelehe tagatised (shipping guarantees), tolli- ja maksugarantiid”; |
| --- | --- |

f)

„saatelehe tagatised (shipping guarantees), tolli- ja maksugarantiid”;

| g) | võlakirjade emissiooniteenused (NIF) ja uueneva käenduse süsteemid (RUF); |
| --- | --- |

g)

võlakirjade emissiooniteenused (NIF) ja uueneva käenduse süsteemid (RUF);

| h) | „kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu” või pakkuda „aktseptimisvõimalusi” juhul, kui tingimused ei ole eelnevalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

h)

„kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad lepinguid „anda laenu” või pakkuda „aktseptimisvõimalusi” juhul, kui tingimused ei ole eelnevalt kindlaks määratud;

| i) | „kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad „väärtpaberite ostu” või „garantiide andmist” käsitlevaid lepinguid; |
| --- | --- |

i)

„kasutamata krediidilimiidid”, mis hõlmavad „väärtpaberite ostu” või „garantiide andmist” käsitlevaid lepinguid;

| j) | „pakkumus- ja täitmisgarantiide kasutamata krediidilimiidid”; |
| --- | --- |

j)

„pakkumus- ja täitmisgarantiide kasutamata krediidilimiidid”;

| k) | „muud bilansivälised kirjed” kapitalinõuete direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

k)

„muud bilansivälised kirjed” kapitalinõuete direktiivi I lisas.

| 60. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse järgmised kirjed bilansis ning sellest tulenevalt ei tohiks neid kajastada bilansiväliste riskipositsioonidena:






  a) | „krediidituletisinstrumendid”, mis ei vasta finantsgarantii määratlusele, on IAS 39 kohaselt „tuletisinstrumendid”; |
| --- | --- | --- |

60.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse järgmised kirjed bilansis ning sellest tulenevalt ei tohiks neid kajastada bilansiväliste riskipositsioonidena:

a)

„krediidituletisinstrumendid”, mis ei vasta finantsgarantii määratlusele, on IAS 39 kohaselt „tuletisinstrumendid”;

| b) | „käskvekslite aktseptid” on krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustused maksta lõpptähtajal tavaliselt kaupade müüki katva käskveksli nimiväärtus. Seepärast liigitatakse need bilansis kui „nõuded klientide vastu”; |
| --- | --- |

b)

„käskvekslite aktseptid” on krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustused maksta lõpptähtajal tavaliselt kaupade müüki katva käskveksli nimiväärtus. Seepärast liigitatakse need bilansis kui „nõuded klientide vastu”;

| c) | „vekslite käendus”, mis ei vasta IAS 39 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele; |
| --- | --- |

c)

„vekslite käendus”, mis ei vasta IAS 39 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele;

| d) | „regressiõigusega tehingud”, mis ei vasta IAS 39 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele; |
| --- | --- |

d)

„regressiõigusega tehingud”, mis ei vasta IAS 39 kohastele kajastamise lõpetamise kriteeriumidele;

| e) | „lihtforvardi põhised vara ostmise kohustused” on IAS 39 kohaselt „tuletisinstrumendid”; |
| --- | --- |

e)

„lihtforvardi põhised vara ostmise kohustused” on IAS 39 kohaselt „tuletisinstrumendid”;

| f) | „direktiivi 86/635/EMÜ artikli 12 lõigetes 3 ja 5 määratletud vara müügi- ja tagasiostulepingud”. Nendes lepingutes on vastuvõtjal võimalus, kuid mitte kohustus, tagastada vara eelnevalt kokkulepitud hinnaga kindlaksmääratud (või kindlaksmäärataval) kuupäeval. Seega vastavad need lepingud IAS 39 paragrahvi 9 kohasele tuletisinstrumentide määratlusele. |
| --- | --- |

f)

„direktiivi 86/635/EMÜ artikli 12 lõigetes 3 ja 5 määratletud vara müügi- ja tagasiostulepingud”. Nendes lepingutes on vastuvõtjal võimalus, kuid mitte kohustus, tagastada vara eelnevalt kokkulepitud hinnaga kindlaksmääratud (või kindlaksmäärataval) kuupäeval. Seega vastavad need lepingud IAS 39 paragrahvi 9 kohasele tuletisinstrumentide määratlusele.

| 61. | „millest: makseviivituses” hõlmab nende võetud siduvate laenuandmiskohustuste, antud finantsgarantiide ja muude võetud siduvate kohustuste nimiväärtust, mille vastaspoolel on tekkinud makseviivitus vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| --- | --- |

61.

„millest: makseviivituses” hõlmab nende võetud siduvate laenuandmiskohustuste, antud finantsgarantiide ja muude võetud siduvate kohustuste nimiväärtust, mille vastaspoolel on tekkinud makseviivitus vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

| 62. | Bilansiväliste riskipositsioonide puhul on „nimiväärtus” summa, mis kõige paremini kajastab krediidiasutuse või investeerimisühingu maksimaalset krediidiriski positsiooni, ilma et võetaks arvesse mis tahes hoitavat tagatist või muud krediidikvaliteedi parandamist. Eelkõige antud finantsgarantiide puhul on nimiväärtus maksimaalne summa, mida üksus peaks maksma garantii sissenõudmise korral. Siduvate laenuandmiskohustuste puhul on nimiväärtus see kasutamata summa, mille krediidiasutus või investeerimisühing on lubanud laenuks anda. Nimiväärtused on riskipositsiooni väärtused enne ümberhindlustegurite ja krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamist. |
| --- | --- |

62.

Bilansiväliste riskipositsioonide puhul on „nimiväärtus” summa, mis kõige paremini kajastab krediidiasutuse või investeerimisühingu maksimaalset krediidiriski positsiooni, ilma et võetaks arvesse mis tahes hoitavat tagatist või muud krediidikvaliteedi parandamist. Eelkõige antud finantsgarantiide puhul on nimiväärtus maksimaalne summa, mida üksus peaks maksma garantii sissenõudmise korral. Siduvate laenuandmiskohustuste puhul on nimiväärtus see kasutamata summa, mille krediidiasutus või investeerimisühing on lubanud laenuks anda. Nimiväärtused on riskipositsiooni väärtused enne ümberhindlustegurite ja krediidiriski maandamise tehnikate kohaldamist.

| 63. | Vormis 9.2 on aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste puhul nimiväärtuseks kogu kasutamata summa, mida vastaspool on lubanud krediidiasutusele või investeerimisühingule laenata. Muude siduvate kohustuste puhul aruande esitaja ees on nimiväärtuseks see kogusumma, mille tehingu teine osapool on lubanud. Saadud finantsgarantiide puhul on „garantii maksimaalne väärtus, mida saab arvesse võtta” maksimaalne summa, mille vastaspool peaks maksma garantii sissenõudmise korral. Kui saadud finantsgarantii on andnud rohkem kui üks garantiiandja, kajastatakse tagatud summa vormis ainult ühe korra; tagatud summa eraldatakse garantiiandjale, kes on krediidiriski maandamise seisukohalt olulisem. |
| --- | --- |

63.

Vormis 9.2 on aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste puhul nimiväärtuseks kogu kasutamata summa, mida vastaspool on lubanud krediidiasutusele või investeerimisühingule laenata. Muude siduvate kohustuste puhul aruande esitaja ees on nimiväärtuseks see kogusumma, mille tehingu teine osapool on lubanud. Saadud finantsgarantiide puhul on „garantii maksimaalne väärtus, mida saab arvesse võtta” maksimaalne summa, mille vastaspool peaks maksma garantii sissenõudmise korral. Kui saadud finantsgarantii on andnud rohkem kui üks garantiiandja, kajastatakse tagatud summa vormis ainult ühe korra; tagatud summa eraldatakse garantiiandjale, kes on krediidiriski maandamise seisukohalt olulisem.

10.   TULETISINSTRUMENDID (10 JA 11)

| 64. | Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide ja riskimaandamisarvestuse eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus ja tinglik väärtus kajastatakse alusriski liikide, turu liikide (börsiväline vs. Reguleeritud turg) ja tooteliikide kaupa. |
| --- | --- |

64.

Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide ja riskimaandamisarvestuse eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide bilansiline väärtus ja tinglik väärtus kajastatakse alusriski liikide, turu liikide (börsiväline vs. Reguleeritud turg) ja tooteliikide kaupa.

| 65. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskimaandamise arvestuse eesmärgil hoitavad tuletisinstrumendid riskimaanduse liikide alusel. |
| --- | --- |

65.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskimaandamise arvestuse eesmärgil hoitavad tuletisinstrumendid riskimaanduse liikide alusel.

| 66. | Hübriidinstrumentides sisalduvad tuletisinstrumendid, mis on eraldatud põhilepingust, kajastatakse vormides 10 ja 11 vastavalt tuletisinstrumendi laadile. Põhilepingu summa ei sisaldu neis vormides. Siiski juhul, kui hübriidinstrumenti mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse leping tervikuna kauplemiseks hoitavate või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantsvarade kategoorias (ja seega ei kajastata tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid vormides 10 ja 11). |
| --- | --- |

66.

Hübriidinstrumentides sisalduvad tuletisinstrumendid, mis on eraldatud põhilepingust, kajastatakse vormides 10 ja 11 vastavalt tuletisinstrumendi laadile. Põhilepingu summa ei sisaldu neis vormides. Siiski juhul, kui hübriidinstrumenti mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse leping tervikuna kauplemiseks hoitavate või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantsvarade kategoorias (ja seega ei kajastata tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid vormides 10 ja 11).

10.1.   Tuletisinstrumentide liigitus riski liigi alusel

| 67. | Kõik tuletisinstrumendid liigitatakse järgmistesse riskikategooriatesse:
  a)   intressimäär: intressimäära tuletisinstrumendid on intressi kandva finantsinstrumendiga seotud lepingud, mille rahavood on kindlaks määratud viiteintressimääradega või muu intressimäära lepinguga, näiteks futuurioptsiooni leping riigivõlakirjade ostmiseks. Sellesse kategooriasse kuuluvad üksnes need kokkulepped, mille kõigi poolte riskipositsioon tuleneb vaid ühe valuutaga seotud intressimäärast. Sellest kategooriast jäävad välja lepingud, millega kaasneb ühe või enama välisvaluuta vahetus, näiteks eri valuutade intressimäära vahetuslepingud ja valuutaoptsioonid, ning muud lepingud, mille peamine riskitunnus on valuutarisk; need kajastatakse valuutakursside lepingutena. Intressimäärade lepingud hõlmavad intressiforvardeid, ühe valuuta intressimäära vahetuslepinguid, intressimäärafutuure, intressimääraoptsioone (sealhulgas ülempiirid, alampiirid, intressivahemikud (collars), intressikoridorid), intressimäära vahetusoptsioone ning intressimäära ostutähti;
  b)   aktsiad: aktsiatel põhinevad tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud konkreetse aktsia hinna või aktsiaindeksiga;
  c)   valuutad ja kuld: nende tuletisinstrumentide hulka kuuluvad lepingud, mis on seotud valuutade vahetusega forvardite turul ja kulla väärtusega. Seega hõlmavad need lihtforvardeid, välisvaluuta vahetustehinguid, valuuta vahetustehinguid (sh eri valuutade intressimäära vahetuslepingud), valuutafutuure, valuutaoptsioone, valuuta vahetusoptsioone ja valuuta ostutähti. Välisvaluuta tuletisinstrumendid hõlmavad kõiki kokkuleppeid, millega kaasneb riskipositsioon rohkem kui ühes valuutas, kas seoses intressimäärade või vahetuskurssidega. Kullalepingud hõlmavad kõiki lepinguid, millega kaasneb riskipositsioon selle kauba suhtes;
  d)   krediit: krediidituletisinstrumendid on lepingud, mis ei vasta finantsgarantiide määratlusele ja mille väljamaksed on seotud eelkõige konkreetse aluseks oleva krediidi krediidikvaliteedi mõne mõõdikuga. Lepingutes määratakse kindlaks maksete vahetamine, mille puhul kahest poolest vähemalt üks määratakse kindlaks aluseks oleva krediidi tulemusnäitajate alusel. Väljamaksete tegemise võivad käivitada mitu sündmust, sealhulgas makseviivitus, reitingu langetamine või alusvara krediidiriski marginaali kindlaksmääratud muutus;
  e)   kaup: need tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud sellise kauba nagu väärismetalli (muu kui kuld), nafta, puidu või põllumajandustoodete hinna või hinnaindeksiga;
  f)   muud: need tuletisinstrumendid on mis tahes muud tuletislepingud, millega ei kaasne riskipositsiooni välisvaluutas, intressimääras, aktsiates, kaubas ega krediidiriskis, sealhulgas klimaatiliste muutujatega seotud tuletisinstrumendid või kindlustuse tuletisinstrumendid. |
| --- | --- |

67.

Kõik tuletisinstrumendid liigitatakse järgmistesse riskikategooriatesse:

a)   intressimäär: intressimäära tuletisinstrumendid on intressi kandva finantsinstrumendiga seotud lepingud, mille rahavood on kindlaks määratud viiteintressimääradega või muu intressimäära lepinguga, näiteks futuurioptsiooni leping riigivõlakirjade ostmiseks. Sellesse kategooriasse kuuluvad üksnes need kokkulepped, mille kõigi poolte riskipositsioon tuleneb vaid ühe valuutaga seotud intressimäärast. Sellest kategooriast jäävad välja lepingud, millega kaasneb ühe või enama välisvaluuta vahetus, näiteks eri valuutade intressimäära vahetuslepingud ja valuutaoptsioonid, ning muud lepingud, mille peamine riskitunnus on valuutarisk; need kajastatakse valuutakursside lepingutena. Intressimäärade lepingud hõlmavad intressiforvardeid, ühe valuuta intressimäära vahetuslepinguid, intressimäärafutuure, intressimääraoptsioone (sealhulgas ülempiirid, alampiirid, intressivahemikud (collars), intressikoridorid), intressimäära vahetusoptsioone ning intressimäära ostutähti;

b)   aktsiad: aktsiatel põhinevad tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud konkreetse aktsia hinna või aktsiaindeksiga;

c)   valuutad ja kuld: nende tuletisinstrumentide hulka kuuluvad lepingud, mis on seotud valuutade vahetusega forvardite turul ja kulla väärtusega. Seega hõlmavad need lihtforvardeid, välisvaluuta vahetustehinguid, valuuta vahetustehinguid (sh eri valuutade intressimäära vahetuslepingud), valuutafutuure, valuutaoptsioone, valuuta vahetusoptsioone ja valuuta ostutähti. Välisvaluuta tuletisinstrumendid hõlmavad kõiki kokkuleppeid, millega kaasneb riskipositsioon rohkem kui ühes valuutas, kas seoses intressimäärade või vahetuskurssidega. Kullalepingud hõlmavad kõiki lepinguid, millega kaasneb riskipositsioon selle kauba suhtes;

d)   krediit: krediidituletisinstrumendid on lepingud, mis ei vasta finantsgarantiide määratlusele ja mille väljamaksed on seotud eelkõige konkreetse aluseks oleva krediidi krediidikvaliteedi mõne mõõdikuga. Lepingutes määratakse kindlaks maksete vahetamine, mille puhul kahest poolest vähemalt üks määratakse kindlaks aluseks oleva krediidi tulemusnäitajate alusel. Väljamaksete tegemise võivad käivitada mitu sündmust, sealhulgas makseviivitus, reitingu langetamine või alusvara krediidiriski marginaali kindlaksmääratud muutus;

e)   kaup: need tuletisinstrumendid on lepingud, mille tulu või tulu osa on seotud sellise kauba nagu väärismetalli (muu kui kuld), nafta, puidu või põllumajandustoodete hinna või hinnaindeksiga;

f)   muud: need tuletisinstrumendid on mis tahes muud tuletislepingud, millega ei kaasne riskipositsiooni välisvaluutas, intressimääras, aktsiates, kaubas ega krediidiriskis, sealhulgas klimaatiliste muutujatega seotud tuletisinstrumendid või kindlustuse tuletisinstrumendid.

| 68. | Kui tuletisinstrumendiga on seotud rohkem kui ühte liiki risk, liigitatakse instrument kõige tundlikumat liiki riski alusel. Kui mitme riskipositsiooniga tuletisinstrumentide liigitamisel tekib ebakindlus, liigitatakse lepingud järgmises tähtsuse järjekorras:
  a)   kaubad: kõik tuletisinstrumentide tehingud, mis on seotud kaubast või kauba indeksist tuleneva riskipositsiooniga, kajastatakse selles kategoorias sõltumata sellest, kas need on seotud või mitte ühise riskipositsiooni võtmisega kaupades ja muus riskikategoorias, mis võib hõlmata välisvaluutat, intressimäära või aktsiaid;
  b)   aktsiad: võtmata arvesse selliseid tuletislepinguid, millega kaasneb ühine riskipositsioon kaupades ja aktsiates ning mida kajastatakse kaupadena, kajastatakse aktsiate kategoorias kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid, mis on seotud aktsiate või aktsiaindeksite tulemusnäitajatega. Aktsiatehingud, millega kaasneb riskipositsioon välisvaluutas või intressimäärades, tuleks kajastada siin kategoorias;
  c)   valuutad ja kuld: see kategooria hõlmab kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid (välja arvatud need, mis on kajastatud juba kauba või aktsiate kategoorias), millega kaasneb riskipositsioon rohkemas kui ühes valuutas, olgu see siis seotud kas intressi kandvate finantsinstrumentidega või vahetuskurssidega. |
| --- | --- |

68.

Kui tuletisinstrumendiga on seotud rohkem kui ühte liiki risk, liigitatakse instrument kõige tundlikumat liiki riski alusel. Kui mitme riskipositsiooniga tuletisinstrumentide liigitamisel tekib ebakindlus, liigitatakse lepingud järgmises tähtsuse järjekorras:

a)   kaubad: kõik tuletisinstrumentide tehingud, mis on seotud kaubast või kauba indeksist tuleneva riskipositsiooniga, kajastatakse selles kategoorias sõltumata sellest, kas need on seotud või mitte ühise riskipositsiooni võtmisega kaupades ja muus riskikategoorias, mis võib hõlmata välisvaluutat, intressimäära või aktsiaid;

b)   aktsiad: võtmata arvesse selliseid tuletislepinguid, millega kaasneb ühine riskipositsioon kaupades ja aktsiates ning mida kajastatakse kaupadena, kajastatakse aktsiate kategoorias kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid, mis on seotud aktsiate või aktsiaindeksite tulemusnäitajatega. Aktsiatehingud, millega kaasneb riskipositsioon välisvaluutas või intressimäärades, tuleks kajastada siin kategoorias;

c)   valuutad ja kuld: see kategooria hõlmab kõiki tuletisinstrumentidega tehinguid (välja arvatud need, mis on kajastatud juba kauba või aktsiate kategoorias), millega kaasneb riskipositsioon rohkemas kui ühes valuutas, olgu see siis seotud kas intressi kandvate finantsinstrumentidega või vahetuskurssidega.

10.2.   Tuletisinstrumentide puhul kajastatavad summad

| 69. | Kõigi tuletisinstrumentide (riskimaandamise arvestuse eesmärgil või kauplemiseks hoitavad) „bilansiline väärtus” on nende õiglane väärtus. Positiivse õiglase väärtusega (üle nulli) tuletisinstrumendid on „finantsvarad” ja negatiivse õiglase väärtusega (alla nulli) tuletisinstrumendid on „finantskohustused”. Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumentide („finantsvarad”) „bilansiline väärtus” esitatakse eraldi negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumentide („finantskohustused”) „bilansilisest väärtusest”. Esmase kajastamise kuupäeval liigitatakse tuletisinstrument kas „finantsvaraks” või „finantskohustuseks” vastavalt selle esialgsele õiglasele väärtusele. Pärast esialgset kirjendamist tuletisinstrumendi õiglane väärtus suureneb või väheneb ning instrumendi vahetamise tingimused muutuvad krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks kas soodsateks (ja tuletisinstrument liigitatakse „finantsvaraks”) või ebasoodsateks (ja tuletisinstrument liigitatakse „finantskohustuseks”). |
| --- | --- |

69.

Kõigi tuletisinstrumentide (riskimaandamise arvestuse eesmärgil või kauplemiseks hoitavad) „bilansiline väärtus” on nende õiglane väärtus. Positiivse õiglase väärtusega (üle nulli) tuletisinstrumendid on „finantsvarad” ja negatiivse õiglase väärtusega (alla nulli) tuletisinstrumendid on „finantskohustused”. Positiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumentide („finantsvarad”) „bilansiline väärtus” esitatakse eraldi negatiivse õiglase väärtusega tuletisinstrumentide („finantskohustused”) „bilansilisest väärtusest”. Esmase kajastamise kuupäeval liigitatakse tuletisinstrument kas „finantsvaraks” või „finantskohustuseks” vastavalt selle esialgsele õiglasele väärtusele. Pärast esialgset kirjendamist tuletisinstrumendi õiglane väärtus suureneb või väheneb ning instrumendi vahetamise tingimused muutuvad krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks kas soodsateks (ja tuletisinstrument liigitatakse „finantsvaraks”) või ebasoodsateks (ja tuletisinstrument liigitatakse „finantskohustuseks”).

| 70. | „Tinglik väärtus” (IFRSi kohaselt „nominaalsumma”) on kõigi sõlmitud kuid veel arveldamata tehingute nimiväärtuse brutosumma aruandekuupäeval. Tingliku väärtuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelkõige järgmist:






  a) | lepingute puhul, mille põhisumma nimi- või tinglik väärtus on muutuv, on kajastamise aluseks põhisummade nimiväärtus või tinglik väärtus aruandekuupäeval; |
| --- | --- | --- |

70.

„Tinglik väärtus” (IFRSi kohaselt „nominaalsumma”) on kõigi sõlmitud kuid veel arveldamata tehingute nimiväärtuse brutosumma aruandekuupäeval. Tingliku väärtuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelkõige järgmist:

a)

lepingute puhul, mille põhisumma nimi- või tinglik väärtus on muutuv, on kajastamise aluseks põhisummade nimiväärtus või tinglik väärtus aruandekuupäeval;

| b) | kordajat sisaldava tuletislepingu puhul on kajastatav tinglik väärtus lepingu tegelik tinglik väärtus või nimiväärtus; |
| --- | --- |

b)

kordajat sisaldava tuletislepingu puhul on kajastatav tinglik väärtus lepingu tegelik tinglik väärtus või nimiväärtus;

| c) | vahetuslepingud: vahetuslepingu tinglik väärtus on intressimaksete, välisvaluuta või muu tulu või kulu vahetuse aluseks olev põhisumma; |
| --- | --- |

c)

vahetuslepingud: vahetuslepingu tinglik väärtus on intressimaksete, välisvaluuta või muu tulu või kulu vahetuse aluseks olev põhisumma;

| d) | aktsiate ja kaupadega seotud lepingud: aktsia- või kaubalepingu kajastatav tinglik väärtus on lepingu kohaselt ostmiseks või müümiseks ette nähtud kauba või aktsiatoote kogus, mis on korrutatud ühiku lepingulise hinnaga. Põhimakse mitut vahetust sisaldava kaubalepingu puhul kajastatav tinglik väärtus on lepinguline summa, mis on korrutatud põhimakse järelejäänud vahetuste arvuga lepingus; |
| --- | --- |

d)

aktsiate ja kaupadega seotud lepingud: aktsia- või kaubalepingu kajastatav tinglik väärtus on lepingu kohaselt ostmiseks või müümiseks ette nähtud kauba või aktsiatoote kogus, mis on korrutatud ühiku lepingulise hinnaga. Põhimakse mitut vahetust sisaldava kaubalepingu puhul kajastatav tinglik väärtus on lepinguline summa, mis on korrutatud põhimakse järelejäänud vahetuste arvuga lepingus;

| e) | krediidituletisinstrumendid: krediidituletisinstrumentide puhul kajastatav lepinguväärtus on aluseks oleva asjaomase krediidi nimiväärtus; |
| --- | --- |

e)

krediidituletisinstrumendid: krediidituletisinstrumentide puhul kajastatav lepinguväärtus on aluseks oleva asjaomase krediidi nimiväärtus;

| f) | digitaaloptsioonidel ehk „kõik või mitte midagi” optsioonidel on eelnevalt kindlaks määratud väljamakse, mis võib olla kas rahaline summa või alusvaraga seotud lepingute arv. Digitaaloptsioonide tinglik väärtus määratletakse kui eelnevalt kindlaks määratud rahaline summa või alusvara õiglane väärtus aruandekuupäeval. |
| --- | --- |

f)

digitaaloptsioonidel ehk „kõik või mitte midagi” optsioonidel on eelnevalt kindlaks määratud väljamakse, mis võib olla kas rahaline summa või alusvaraga seotud lepingute arv. Digitaaloptsioonide tinglik väärtus määratletakse kui eelnevalt kindlaks määratud rahaline summa või alusvara õiglane väärtus aruandekuupäeval.

| 71. | Tuletisinstrumentide „tinglikku väärtust” käsitlev veerg hõlmab iga kirje puhul kõigi nende lepingute tingliku väärtuse summat, milles krediidiasutus või investeerimisühing on vastaspool, sõltumata sellest, kas tuletisinstrumente käsitatakse bilansis varade või kohustustena. Kajastada tuleb kõik tinglikud väärtused sõltumata sellest, kas tuletisinstrumentide õiglane väärtus on positiivne, negatiivne või null. Tinglike väärtuste tasaarvestus ei ole lubatud. |
| --- | --- |

71.

Tuletisinstrumentide „tinglikku väärtust” käsitlev veerg hõlmab iga kirje puhul kõigi nende lepingute tingliku väärtuse summat, milles krediidiasutus või investeerimisühing on vastaspool, sõltumata sellest, kas tuletisinstrumente käsitatakse bilansis varade või kohustustena. Kajastada tuleb kõik tinglikud väärtused sõltumata sellest, kas tuletisinstrumentide õiglane väärtus on positiivne, negatiivne või null. Tinglike väärtuste tasaarvestus ei ole lubatud.

| 72. | „Tinglik väärtus” kajastatakse kogusummana („kokku”) ja osadena („millest: müüdud”) järgmiste kirjete puhul: „börsivälised optsioonid”, „reguleeritud turu optsioonid”, „kaup” ja „muu”. Kirje „millest müüdud” hõlmab selliste lepingute tinglikke väärtuseid (täitmishind), mille puhul krediidiasutuse või investeerimisühingu (optsiooni kirjutaja) vastaspooltel (optsiooni valdajad) on õigus optsiooni kasutada, ning krediidiriski tuletisinstrumentidega seotud kirjete puhul selliste lepingute tinglikke väärtusi, milles krediidiasutus või investeerimisühing (krediidiriski kaitse müüja) on müünud (annab) oma vastaspooltele (krediidiriski kaitse ostja) kaitset. |
| --- | --- |

72.

„Tinglik väärtus” kajastatakse kogusummana („kokku”) ja osadena („millest: müüdud”) järgmiste kirjete puhul: „börsivälised optsioonid”, „reguleeritud turu optsioonid”, „kaup” ja „muu”. Kirje „millest müüdud” hõlmab selliste lepingute tinglikke väärtuseid (täitmishind), mille puhul krediidiasutuse või investeerimisühingu (optsiooni kirjutaja) vastaspooltel (optsiooni valdajad) on õigus optsiooni kasutada, ning krediidiriski tuletisinstrumentidega seotud kirjete puhul selliste lepingute tinglikke väärtusi, milles krediidiasutus või investeerimisühing (krediidiriski kaitse müüja) on müünud (annab) oma vastaspooltele (krediidiriski kaitse ostja) kaitset.

10.3.   „Majanduslikuks riskimaanduseks” liigitatud tuletisinstrumendid

| 73. | Tuletisinstrumendid, mis ei ole IAS 39 kohaselt efektiivsed riskimaandamisinstrumendid, tuleks kajastada portfellis „kauplemiseks hoitavad”. Seda kohaldatakse ka nende tuletisinstrumentide suhtes, mida hoitakse riskimaanduse eesmärgil, kuid mis ei vasta IAS 39 kohastele efektiivsete riskimaandamisinstrumentide nõuetele, ning tuletisinstrumentide suhtes, mis on seotud noteerimata omakapitaliinstrumentidega, mille õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta. |
| --- | --- |

73.

Tuletisinstrumendid, mis ei ole IAS 39 kohaselt efektiivsed riskimaandamisinstrumendid, tuleks kajastada portfellis „kauplemiseks hoitavad”. Seda kohaldatakse ka nende tuletisinstrumentide suhtes, mida hoitakse riskimaanduse eesmärgil, kuid mis ei vasta IAS 39 kohastele efektiivsete riskimaandamisinstrumentide nõuetele, ning tuletisinstrumentide suhtes, mis on seotud noteerimata omakapitaliinstrumentidega, mille õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta.

| 74. | „Kauplemiseks hoitavad” tuletisinstrumendid, mis vastavad „majandusliku riskimaanduse” määratlusele, kajastatakse iga riski liigi puhul eraldi. Kirje „majanduslik riskimaandus” hõlmab neid tuletisinstrumente, mis on liigitatud „kauplemiseks hoitavaks”, kuid mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 86 määratletud kauplemisportfelli. See kirje ei sisalda oma arvel kauplemise tuletisinstrumente. |
| --- | --- |

74.

„Kauplemiseks hoitavad” tuletisinstrumendid, mis vastavad „majandusliku riskimaanduse” määratlusele, kajastatakse iga riski liigi puhul eraldi. Kirje „majanduslik riskimaandus” hõlmab neid tuletisinstrumente, mis on liigitatud „kauplemiseks hoitavaks”, kuid mis ei kuulu kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 86 määratletud kauplemisportfelli. See kirje ei sisalda oma arvel kauplemise tuletisinstrumente.

10.4.   Tuletisinstrumentide jaotus vastaspoole sektorite kaupa

| 75. | Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide ja ka riskimaandamisarvestuse eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide puhul, millega kaubeldakse börsivälisel turul, kajastatakse bilansiline väärtus ja tinglik koguväärtus vastaspoole lõikes, kasutades järgmisi kategooriaid:






  a) | „krediidiasutused”; |
| --- | --- | --- |

75.

Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide ja ka riskimaandamisarvestuse eesmärgil hoitavate tuletisinstrumentide puhul, millega kaubeldakse börsivälisel turul, kajastatakse bilansiline väärtus ja tinglik koguväärtus vastaspoole lõikes, kasutades järgmisi kategooriaid:

a)

„krediidiasutused”;

| b) | „muud finantssektori äriühingud” ja |
| --- | --- |

b)

„muud finantssektori äriühingud” ja

| c) | „ülejäänud” ehk kõik muud vastaspooled. |
| --- | --- |

c)

„ülejäänud” ehk kõik muud vastaspooled.

| 76. | Kõik börsivälised tuletisinstrumendid, sõltumata nendega seotud riski liigist, jaotatakse nende vastaspoolte alusel. Krediidiriski tuletisinstrumentide vastaspoolte jaotus osutab sektorile, kuhu on liigitatud krediidiasutuse või investeerimisühingu lepingus sätestatud vastaspool (krediidiriski kaitse ostja või müüja). |
| --- | --- |

76.

Kõik börsivälised tuletisinstrumendid, sõltumata nendega seotud riski liigist, jaotatakse nende vastaspoolte alusel. Krediidiriski tuletisinstrumentide vastaspoolte jaotus osutab sektorile, kuhu on liigitatud krediidiasutuse või investeerimisühingu lepingus sätestatud vastaspool (krediidiriski kaitse ostja või müüja).

11.   MUUTUSED KREDIIDIKAHJU JA OMAKAPITALIINSTRUMENTIDE VÄÄRTUSE LANGUSEGA SEOTUD ALLAHINDLUSTES (12)

| 77. | „Suurenemised seoses summadega, mis on kõrvale pandud hinnangulise laenukahjumi jaoks perioodi jooksul” kajastatakse siis, kui varade põhikategooria või vastaspoole puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netokulu; ehk kui asjaomase kategooria või vastaspoole puhul varade väärtuse languse suurenemised perioodi jooksul ületavad vähenemisi. „Vähenemised seoses summadega, mis on hinnangulise laenukahjumi puhul perioodi jooksul tühistatud” kajastatakse siis, kui varade põhikategooria või vastaspoole puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netotulu; ehk kui asjaomase kategooria või vastaspoole puhul varade väärtuse languse vähenemised perioodi jooksul ületavad suurenemised. |
| --- | --- |

77.

„Suurenemised seoses summadega, mis on kõrvale pandud hinnangulise laenukahjumi jaoks perioodi jooksul” kajastatakse siis, kui varade põhikategooria või vastaspoole puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netokulu; ehk kui asjaomase kategooria või vastaspoole puhul varade väärtuse languse suurenemised perioodi jooksul ületavad vähenemisi. „Vähenemised seoses summadega, mis on hinnangulise laenukahjumi puhul perioodi jooksul tühistatud” kajastatakse siis, kui varade põhikategooria või vastaspoole puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netotulu; ehk kui asjaomase kategooria või vastaspoole puhul varade väärtuse languse vähenemised perioodi jooksul ületavad suurenemised.

| 78. | Nagu selgitatud käesoleva osa punktis 50, võib „mahakandmisi” teha kas kajastades finantsvara väärtuse vähenemise otse kasumiaruandes (ilma allahindluse kontot kasutamata) või vähendades finantsvaraga seotud allahindluse kontode summat. „Vähenemised, mis tulenevad allahindluste suhtes võetud summadest” tähendab selliseid allahindluste akumuleeritud summa vähenemisi, mis tulenevad perioodi jooksul tehtud „mahakandmistest” olukordades, kus nendega seotud võlainstrumente on käsitatud ebatõenäoliselt laekuvatena. „Otse kasumiaruandes kajastatud väärtuste korrigeerimised” on „mahakandmised”, mis on tehtud perioodi jooksul otse nendega seotud finantsvara summa vastu. |
| --- | --- |

78.

Nagu selgitatud käesoleva osa punktis 50, võib „mahakandmisi” teha kas kajastades finantsvara väärtuse vähenemise otse kasumiaruandes (ilma allahindluse kontot kasutamata) või vähendades finantsvaraga seotud allahindluse kontode summat. „Vähenemised, mis tulenevad allahindluste suhtes võetud summadest” tähendab selliseid allahindluste akumuleeritud summa vähenemisi, mis tulenevad perioodi jooksul tehtud „mahakandmistest” olukordades, kus nendega seotud võlainstrumente on käsitatud ebatõenäoliselt laekuvatena. „Otse kasumiaruandes kajastatud väärtuste korrigeerimised” on „mahakandmised”, mis on tehtud perioodi jooksul otse nendega seotud finantsvara summa vastu.

12.   SAADUD TAGATISED JA GARANTIID (13)

12.1.   Laenude ja ettemaksete jaotus tagatiste ja garantiide kaupa (13.1)

| 79. | Laene ja ettemakseid tagavad pandid ja garantiid kirjendatakse pandi liigi alusel hüpoteeklaenudena ja muude tagatisega laenudena ning finantsgarantiide alusel. Laenud ja ettemaksed jaotatakse vastaspoolte alusel. |
| --- | --- |

79.

Laene ja ettemakseid tagavad pandid ja garantiid kirjendatakse pandi liigi alusel hüpoteeklaenudena ja muude tagatisega laenudena ning finantsgarantiide alusel. Laenud ja ettemaksed jaotatakse vastaspoolte alusel.

| 80. | Vormis 13.1 kajastatakse „tagatise või garantii maksimaalne väärtus, mida saab arvesse võtta”. Vormi 13.1 veergudes esitatud finantsgarantii ja/või tagatise väärtuste summa ei tohi ületada sellega seotud laenu bilansilist väärtust. |
| --- | --- |

80.

Vormis 13.1 kajastatakse „tagatise või garantii maksimaalne väärtus, mida saab arvesse võtta”. Vormi 13.1 veergudes esitatud finantsgarantii ja/või tagatise väärtuste summa ei tohi ületada sellega seotud laenu bilansilist väärtust.

| 81. | Laenude ja ettemaksete kajastamisel vastavalt pandi liigile kasutatakse järgmisi määratlusi:






  a) | „hüpoteeklaenud [kinnisvaraga tagatud laenud]” hõlmavad „eluasemelaene”, kuhu kuuluvad elamukinnisvaraga tagatud laenud, ja „ärikinnisvaralaene”, mis on tagatud ärikinnisvarast pandiga. Mõlemal juhul kohaldatakse kapitalinõuete määruses esitatud määratlust; |
| --- | --- | --- |

81.

Laenude ja ettemaksete kajastamisel vastavalt pandi liigile kasutatakse järgmisi määratlusi:

a)

„hüpoteeklaenud [kinnisvaraga tagatud laenud]” hõlmavad „eluasemelaene”, kuhu kuuluvad elamukinnisvaraga tagatud laenud, ja „ärikinnisvaralaene”, mis on tagatud ärikinnisvarast pandiga. Mõlemal juhul kohaldatakse kapitalinõuete määruses esitatud määratlust;

| b) | „muud tagatisega laenud” hõlmavad „raha [emiteeritud võlainstrumendid]”, kuhu kuuluvad panditud hoiuseid krediidiasutuses või investeerimisühingus või krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlaväärtpaberid, ning „ülejäänut”, kuhu kuuluvad muude väärtpaberite või vara pandid. Mõiste krediidiasutus või investeerimisühing osutab siin krediidiasutusele või investeerimisühingule, kes pakub võlaväärtpaberit, mida kasutatakse tagatisena (mille ta tegelikult emiteerib), ning saab laenu ja ettemakse; mitte aga aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule, kes on see, kes saab tagatise ning annab laenu ja teeb ettemakse; |
| --- | --- |

b)

„muud tagatisega laenud” hõlmavad „raha [emiteeritud võlainstrumendid]”, kuhu kuuluvad panditud hoiuseid krediidiasutuses või investeerimisühingus või krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlaväärtpaberid, ning „ülejäänut”, kuhu kuuluvad muude väärtpaberite või vara pandid. Mõiste krediidiasutus või investeerimisühing osutab siin krediidiasutusele või investeerimisühingule, kes pakub võlaväärtpaberit, mida kasutatakse tagatisena (mille ta tegelikult emiteerib), ning saab laenu ja ettemakse; mitte aga aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule, kes on see, kes saab tagatise ning annab laenu ja teeb ettemakse;

| c) | „saadud finantsgarantiid” hõlmab lepinguid, mis nõuavad garantiiandjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada krediidiasutusele või investeerimisühingule tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele. |
| --- | --- |

c)

„saadud finantsgarantiid” hõlmab lepinguid, mis nõuavad garantiiandjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada krediidiasutusele või investeerimisühingule tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele.

| 82. | Laenude ja ettemaksete puhul, millel on samaaegselt rohkem kui üht liiki tagatis või garantii, jaotatakse kirje „tagatise või garantii maksimaalne väärtus, mida saab arvesse võtta” summa vastavalt tagatise või garantii kvaliteedile, alustades parima kvaliteediga tagatisest või garantiist. |
| --- | --- |

82.

Laenude ja ettemaksete puhul, millel on samaaegselt rohkem kui üht liiki tagatis või garantii, jaotatakse kirje „tagatise või garantii maksimaalne väärtus, mida saab arvesse võtta” summa vastavalt tagatise või garantii kvaliteedile, alustades parima kvaliteediga tagatisest või garantiist.

12.2.   Tagatised, mis on omandatud perioodi jooksul, võttes need enda valdusse [aruande kuupäeva seisuga valduses olevad] (13.2)

| 83. | See vorm sisaldab sellise tagatise bilansilist väärtust, mis on saadud aruandlusperioodi alguse ja lõpu vahel ning mida aruandekuupäeval jätkuvalt kajastatakse bilansis. |
| --- | --- |

83.

See vorm sisaldab sellise tagatise bilansilist väärtust, mis on saadud aruandlusperioodi alguse ja lõpu vahel ning mida aruandekuupäeval jätkuvalt kajastatakse bilansis.

12.3.   Akumuleeritud tagatised, mis on omandatud, võttes need enda valdusse [materiaalne vara] (13.3)

| 84. | „Tagatise üleminek [materiaalne vara]” on selle materiaalse vara kumulatiivne bilansiline väärtus, mis on saadud, võttes valdusse tagatise, mida aruandekuupäeval jätkuvalt kajastatakse bilansis, võtmata arvesse tagatisi, mis liigitatakse kirjel „materiaalsed põhivarad”. |
| --- | --- |

84.

„Tagatise üleminek [materiaalne vara]” on selle materiaalse vara kumulatiivne bilansiline väärtus, mis on saadud, võttes valdusse tagatise, mida aruandekuupäeval jätkuvalt kajastatakse bilansis, võtmata arvesse tagatisi, mis liigitatakse kirjel „materiaalsed põhivarad”.

13.   ÕIGLASE VÄÄRTUSE HIERARHIA: ÕIGLASES VÄÄRTUSES FINANTSINSTRUMENDID (14)

| 85. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad õiglases väärtuses mõõdetud finantsinstrumentide väärtuse vastavalt IFRS 13 punktis 72 sätestatud hierarhiale. |
| --- | --- |

85.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad õiglases väärtuses mõõdetud finantsinstrumentide väärtuse vastavalt IFRS 13 punktis 72 sätestatud hierarhiale.

| 86. | „Õiglase väärtuse muutus perioodi jooksul” hõlmab kahjumit või kasumit, mis tuleneb aruandekuupäeval jätkuvalt olemasolevate instrumentide uuesti mõõtmistest perioodi jooksul. Need kahjumid ja kasumid kajastatakse nagu kasumiaruandesse kaasamiseks; seega kajastatakse need summad enne maksustamist. |
| --- | --- |

86.

„Õiglase väärtuse muutus perioodi jooksul” hõlmab kahjumit või kasumit, mis tuleneb aruandekuupäeval jätkuvalt olemasolevate instrumentide uuesti mõõtmistest perioodi jooksul. Need kahjumid ja kasumid kajastatakse nagu kasumiaruandesse kaasamiseks; seega kajastatakse need summad enne maksustamist.

| 87. | „Õiglase väärtuse akumuleeritud muutus enne maksustamist” sisaldab instrumentide uuesti mõõtmiste tulemusena saadud kasumite või kahjumite summat, mis on akumuleerunud alates esialgsest kirjendamisest kuni aruandekuupäevani. |
| --- | --- |

87.

„Õiglase väärtuse akumuleeritud muutus enne maksustamist” sisaldab instrumentide uuesti mõõtmiste tulemusena saadud kasumite või kahjumite summat, mis on akumuleerunud alates esialgsest kirjendamisest kuni aruandekuupäevani.

14.   KAJASTAMISE LÕPETAMINE JA ÜLEKANTUD FINANTSVARADEGA SEOTUD FINANTSKOHUSTUSED (15)

| 88. | Vorm 15 sisaldab teavet ülekantud finantsvarade kohta, millest osa või kõigi kajastamist ei saa lõpetada, ning finantsvarade kohta, mille kajastamine on tervikuna lõpetatud ja mille puhul krediidiasutusel või investeerimisühingul säilivad teenindamise õigused. |
| --- | --- |

88.

Vorm 15 sisaldab teavet ülekantud finantsvarade kohta, millest osa või kõigi kajastamist ei saa lõpetada, ning finantsvarade kohta, mille kajastamine on tervikuna lõpetatud ja mille puhul krediidiasutusel või investeerimisühingul säilivad teenindamise õigused.

| 89. | Nende varadega seotud kohustused kajastatakse vastavalt portfellile, milles olid seotud ülekantud finantsvarad kajastatud aktiva poolel ning mitte vastavalt portfellile, milles need olid kajastatud passiva poolel. |
| --- | --- |

89.

Nende varadega seotud kohustused kajastatakse vastavalt portfellile, milles olid seotud ülekantud finantsvarad kajastatud aktiva poolel ning mitte vastavalt portfellile, milles need olid kajastatud passiva poolel.

| 90. | Veerg „summad, mille kajastamine on lõpetatud kapitali arvestamise eesmärgil” hõlmab nende finantsvarade bilansilist väärtust, mis on kajastatud raamatupidamisarvestuse eesmärgil, kuid mille kajastamine on lõpetatud usaldatavusnõuete kohaldamise eesmärgil, kuna krediidiasutus või investeerimisühing käsitab neid kapitali arvestamise eesmärgil väärtpaberistamise positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 109, sest oluline osa krediidiriskist on üle kantud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 243 ja 244. |
| --- | --- |

90.

Veerg „summad, mille kajastamine on lõpetatud kapitali arvestamise eesmärgil” hõlmab nende finantsvarade bilansilist väärtust, mis on kajastatud raamatupidamisarvestuse eesmärgil, kuid mille kajastamine on lõpetatud usaldatavusnõuete kohaldamise eesmärgil, kuna krediidiasutus või investeerimisühing käsitab neid kapitali arvestamise eesmärgil väärtpaberistamise positsioonidena vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 109, sest oluline osa krediidiriskist on üle kantud vastavalt kapitalinõuete määruse artiklitele 243 ja 244.

| 91. | „Repolepingud” („repod”) on tehingud, mille käigus krediidiasutus või investeerimisühing saab sularaha teatava hinnaga müüdud finantsvarade vastu ja millega kaasneb siduv kohustus osta samad (või identsed) varad tagasi kindlaksmääratud hinnaga konkreetsel kuupäeval tulevikus. Ka tehinguid, millega kantakse rahalise tagatise eest ajutiselt üle kuld, käsitatakse kui „repolepingud” („repod”). Rahasummad, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle kantud finantsvarade eest, liigitatakse kirjele „repolepingud” juhul, kui pöördtehing on siduv kohustus, mitte ainult võimalus. Repolepingud hõlmavad ka repo-tüüpi tehinguid, mille hulka võivad kuuluda järgmised summad:






  a) | summad, mis on saadud kolmandale isikule rahalise tagatise vastu väärtpaberite laenuks andmise vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest; |
| --- | --- | --- |

91.

„Repolepingud” („repod”) on tehingud, mille käigus krediidiasutus või investeerimisühing saab sularaha teatava hinnaga müüdud finantsvarade vastu ja millega kaasneb siduv kohustus osta samad (või identsed) varad tagasi kindlaksmääratud hinnaga konkreetsel kuupäeval tulevikus. Ka tehinguid, millega kantakse rahalise tagatise eest ajutiselt üle kuld, käsitatakse kui „repolepingud” („repod”). Rahasummad, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle kantud finantsvarade eest, liigitatakse kirjele „repolepingud” juhul, kui pöördtehing on siduv kohustus, mitte ainult võimalus. Repolepingud hõlmavad ka repo-tüüpi tehinguid, mille hulka võivad kuuluda järgmised summad:

a)

summad, mis on saadud kolmandale isikule rahalise tagatise vastu väärtpaberite laenuks andmise vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest;

| b) | summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest. |
| --- | --- |

b)

summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest.

| 92. | Kirjed „repolepingud” („repod”) ja „pöördrepolaenud” („pöördrepod”) hõlmavad krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud või väljalaenatud raha. |
| --- | --- |

92.

Kirjed „repolepingud” („repod”) ja „pöördrepolaenud” („pöördrepod”) hõlmavad krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud või väljalaenatud raha.

| 93. | Kui üle kantud finantsvarade kajastamine on lõpetatud, kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud väärtpaberistamise tehingus selle kirjega seoses saadud kasumit (kahjumit) kasumiaruandes vastavalt sellele „arvestusportfellile”, millesse finantsvarad kuulusid enne, kui nende kajastamine lõpetati. |
| --- | --- |

93.

Kui üle kantud finantsvarade kajastamine on lõpetatud, kajastavad krediidiasutused ja investeerimisühingud väärtpaberistamise tehingus selle kirjega seoses saadud kasumit (kahjumit) kasumiaruandes vastavalt sellele „arvestusportfellile”, millesse finantsvarad kuulusid enne, kui nende kajastamine lõpetati.

15.   KASUMIARUANDE TEATAVATE KIRJETE JAOTUS (16)

| 94. | Kasumiaruande teatavate kirjete puhul esitatakse kasumi (või tulude) ja kahjumi (või kulude) täiendav jaotus. |
| --- | --- |

94.

Kasumiaruande teatavate kirjete puhul esitatakse kasumi (või tulude) ja kahjumi (või kulude) täiendav jaotus.

15.1.   Intressitulu ja -kulu instrumentide ja vastaspoole sektorite lõikes (16.1)

| 95. | Intressid jaotatakse finants- ja muudest varadest saadud intressituluks ning finants- ja muudest kohustustest tulenevaks intressikuluks. Finantsvarade intressitulu hõlmab kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide, võlaväärtpaberite ning laenude ja ettemaksete intressitulu. Finantskohustuste intressikulu hõlmab kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide, hoiuste, emiteeritud võlaväärtpaberite ning muude finantskohustuste intressikulu. Vormi 16.1 eesmärgil käsitatakse lühikesi positsioone muude finantskohustustena. Arvesse võetakse eri portfellide kõik instrumendid, välja arvatud kirjel „tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus” sisalduvad instrumendid, mida ei kasutata intressiriski maandamiseks. |
| --- | --- |

95.

Intressid jaotatakse finants- ja muudest varadest saadud intressituluks ning finants- ja muudest kohustustest tulenevaks intressikuluks. Finantsvarade intressitulu hõlmab kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide, võlaväärtpaberite ning laenude ja ettemaksete intressitulu. Finantskohustuste intressikulu hõlmab kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide, hoiuste, emiteeritud võlaväärtpaberite ning muude finantskohustuste intressikulu. Vormi 16.1 eesmärgil käsitatakse lühikesi positsioone muude finantskohustustena. Arvesse võetakse eri portfellide kõik instrumendid, välja arvatud kirjel „tuletisinstrumendid – riskimaandamise arvestus” sisalduvad instrumendid, mida ei kasutata intressiriski maandamiseks.

| 96. | Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide intress sisaldab nende kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentidega seotud summasid, mida saab käsitada „majandusliku riskimaandusena”, mis on kajastatud intressitulu või -kuluna, et korrigeerida maandatud finantsinstrumentide tulu või kulu majanduslikust seisukohast, kuid mitte arvestuse seisukohast. |
| --- | --- |

96.

Kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentide intress sisaldab nende kauplemiseks hoitavate tuletisinstrumentidega seotud summasid, mida saab käsitada „majandusliku riskimaandusena”, mis on kajastatud intressitulu või -kuluna, et korrigeerida maandatud finantsinstrumentide tulu või kulu majanduslikust seisukohast, kuid mitte arvestuse seisukohast.

15.2.   Instrumentide lõikes kasumid või kahjumid, mis on saadud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (16.2)

| 97. | Kasumid ja kahjumid, mis on tulenenud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, jaotatakse finantsinstrumendi liikide ja arvestusportfellide kaupa. Ige kirje puhul esitatakse realiseeritud puhaskasum või -kahjum, mis tuleneb tehingust, mille kajastamine on lõpetatud. Netosumma kajastab realiseeritud kasumite ja realiseeritud kahjumite vahet. |
| --- | --- |

97.

Kasumid ja kahjumid, mis on tulenenud selliste finantsvarade ja -kohustuste kajastamise lõpetamisest, mida ei ole mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, jaotatakse finantsinstrumendi liikide ja arvestusportfellide kaupa. Ige kirje puhul esitatakse realiseeritud puhaskasum või -kahjum, mis tuleneb tehingust, mille kajastamine on lõpetatud. Netosumma kajastab realiseeritud kasumite ja realiseeritud kahjumite vahet.

15.3.   Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid instrumentide lõikes (16.3)

| 98. | Kahjumid ja kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest, jaotatakse instrumendi liigi alusel; jaotuse iga kirje on finantsinstrumendi realiseeritud ja realiseerimata netosumma (kasumid miinus kahjumid). |
| --- | --- |

98.

Kahjumid ja kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest, jaotatakse instrumendi liigi alusel; jaotuse iga kirje on finantsinstrumendi realiseeritud ja realiseerimata netosumma (kasumid miinus kahjumid).

15.4.   Kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenevad kahjumid või kasumid riskide lõikes (16.4)

| 99. | Kahjumid ja kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja finantskohustustest, jaotatakse ka riski liigi alusel; jaotuse iga kirje on riskipositsiooniga, sealhulgas seotud tuletisinstrumentidega, seotud alusriski (intressimäär, aktsiad, välisvaluuta, krediit, kaup ja muu) realiseeritud ja realiseerimata netosumma (kasumid miinus kahjumid). Vahetuskursi erinevustest tulenevad kasumid ja kahjumid esitatakse kirjel, millel esitatakse vahetatud instrumendist tulenevad ülejäänud kasumid ja kahjumid. Varadest ja kohustustest (välja arvatud tuletisinstrumendid) tulenev kasum ja kahjum kajastatakse järgmisel viisil:






  a) | intressimäära instrumendid: sealhulgas laenude ja ettemaksete, hoiuste ja võlaväärtpaberitega (hoitavad või emiteeritud) seotud kauplemine; |
| --- | --- | --- |

99.

Kahjumid ja kasumid, mis tulenevad kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja finantskohustustest, jaotatakse ka riski liigi alusel; jaotuse iga kirje on riskipositsiooniga, sealhulgas seotud tuletisinstrumentidega, seotud alusriski (intressimäär, aktsiad, välisvaluuta, krediit, kaup ja muu) realiseeritud ja realiseerimata netosumma (kasumid miinus kahjumid). Vahetuskursi erinevustest tulenevad kasumid ja kahjumid esitatakse kirjel, millel esitatakse vahetatud instrumendist tulenevad ülejäänud kasumid ja kahjumid. Varadest ja kohustustest (välja arvatud tuletisinstrumendid) tulenev kasum ja kahjum kajastatakse järgmisel viisil:

a)

intressimäära instrumendid: sealhulgas laenude ja ettemaksete, hoiuste ja võlaväärtpaberitega (hoitavad või emiteeritud) seotud kauplemine;

| b) | omakapitaliinstrumendid: sealhulgas aktsiatega, eurofondide noteeringute ja muude omakapitaliinstrumentidega seotud kauplemine; |
| --- | --- |

b)

omakapitaliinstrumendid: sealhulgas aktsiatega, eurofondide noteeringute ja muude omakapitaliinstrumentidega seotud kauplemine;

| c) | välisvaluutatehingud: sealhulgas tehingud üksnes välisvaluutaga; |
| --- | --- |

c)

välisvaluutatehingud: sealhulgas tehingud üksnes välisvaluutaga;

| d) | krediidiriski instrumendid: sealhulgas krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjadega seotud kauplemine; |
| --- | --- |

d)

krediidiriski instrumendid: sealhulgas krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjadega seotud kauplemine;

| e) | kaubad: see kirje hõlmab ainult tuletisinstrumente, sest kauplemise eesmärgil hoitavad kaubad tuleb kajastada kirjel „muud varad” ja mitte kirjel „kauplemiseks hoitavad finantsvarad”; |
| --- | --- |

e)

kaubad: see kirje hõlmab ainult tuletisinstrumente, sest kauplemise eesmärgil hoitavad kaubad tuleb kajastada kirjel „muud varad” ja mitte kirjel „kauplemiseks hoitavad finantsvarad”;

| f) | muu: kaasa arvatud kauplemine finantsinstrumentidega, mida ei saa liigitada muudesse jaotistesse. |
| --- | --- |

f)

muu: kaasa arvatud kauplemine finantsinstrumentidega, mida ei saa liigitada muudesse jaotistesse.

15.5.   Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev kasum ja kahjum instrumentide lõikes (16.5)

| 100. | Kahjum ja kasum, mis tuleneb õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest, jaotatakse instrumendi liikide kaupa. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kajastama realiseeritud ja realiseerimata netosummad ning perioodi jooksul krediidiriski (laenuandja või emitendi enda krediidirisk) muutustest tingitud õiglase väärtuse muutuse summa. |
| --- | --- |

100.

Kahjum ja kasum, mis tuleneb õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest, jaotatakse instrumendi liikide kaupa. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kajastama realiseeritud ja realiseerimata netosummad ning perioodi jooksul krediidiriski (laenuandja või emitendi enda krediidirisk) muutustest tingitud õiglase väärtuse muutuse summa.

15.6.   Riskimaandamise arvestusest tulenevad kasumid ja kahjumid (16.6)

| 101. | Riskimaandamise arvestuse kasum ja kahjum jaotatakse riskimaandamise arvestuse liikide kaupa: õiglase väärtuse riskimaandus, rahavoo riskimaandus ning välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus. Õiglase väärtuse riskimaandusega seotud kasum ja kahjum jaguneb riskimaandamisinstrumendi ja maandatavate instrumentide vahel. |
| --- | --- |

101.

Riskimaandamise arvestuse kasum ja kahjum jaotatakse riskimaandamise arvestuse liikide kaupa: õiglase väärtuse riskimaandus, rahavoo riskimaandus ning välismaistesse äriüksustesse tehtud netoinvesteeringute riskimaandus. Õiglase väärtuse riskimaandusega seotud kasum ja kahjum jaguneb riskimaandamisinstrumendi ja maandatavate instrumentide vahel.

15.7.   Finantsvarade ja mittefinantsvarade väärtuse langus (16.7)

| 102. | „Lisandumine” kajastatakse juhul, kui arvestusportfelli või varade põhikategooria puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netokulu. „Tühistamine” kajastatakse juhul, kui arvestusportfelli või varade põhikategooria puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netotulu. |
| --- | --- |

102.

„Lisandumine” kajastatakse juhul, kui arvestusportfelli või varade põhikategooria puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netokulu. „Tühistamine” kajastatakse juhul, kui arvestusportfelli või varade põhikategooria puhul kajastatakse asjaomasel perioodil varade väärtuse languse hinnangu tulemusena netotulu.

16.   RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KOHASE JA KAPITALINÕUETE MÄÄRUSE KOHASE KONSOLIDEERIMISE KOOSKÕLASTAV VÕRDLEMINE (17)

| 103. | „Raamatupidamisarvestuse kohane konsolideerimine” hõlmab varade, kohustuste ja omakapitali bilansilist väärtust ning ka bilansiväliste riskipositsioonide nimiväärtusi, mis on esitatud vastavalt raamatupidamisarvestuse kohasele konsolideerimisele; seega hõlmab konsolideerimine ka kindlustusandjaid ja finantssektoriväliseid äriühinguid. |
| --- | --- |

103.

„Raamatupidamisarvestuse kohane konsolideerimine” hõlmab varade, kohustuste ja omakapitali bilansilist väärtust ning ka bilansiväliste riskipositsioonide nimiväärtusi, mis on esitatud vastavalt raamatupidamisarvestuse kohasele konsolideerimisele; seega hõlmab konsolideerimine ka kindlustusandjaid ja finantssektoriväliseid äriühinguid.

| 104. | Selle vormi kirje „tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud” ei hõlma tütarettevõtjaid, kuna raamatupidamisarvestuse kohasel konsolideerimisel on kõik tütarettevõtjad täielikult konsolideeritud. |
| --- | --- |

104.

Selle vormi kirje „tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud” ei hõlma tütarettevõtjaid, kuna raamatupidamisarvestuse kohasel konsolideerimisel on kõik tütarettevõtjad täielikult konsolideeritud.

| 105. | Kirje „edasikindlustus- ja kindlustuslepingute varad” hõlmab nii ülekantud edasikindlustuslepingute kohaseid varasid ning, juhul kui neid on, ka mis tahes varasid, mis on seotud sõlmitud kindlustus- ja edasikindlustuslepingutega. |
| --- | --- |

105.

Kirje „edasikindlustus- ja kindlustuslepingute varad” hõlmab nii ülekantud edasikindlustuslepingute kohaseid varasid ning, juhul kui neid on, ka mis tahes varasid, mis on seotud sõlmitud kindlustus- ja edasikindlustuslepingutega.

| 106. | Kirje „kindlustus- ja edasikindlustuslepingute kohustused” hõlmab sõlmitud kindlustus- ja edasikindlustuslepingute kohaseid kohustusi. |
| --- | --- |

106.

Kirje „kindlustus- ja edasikindlustuslepingute kohustused” hõlmab sõlmitud kindlustus- ja edasikindlustuslepingute kohaseid kohustusi.

17.   GEOGRAAFILINE JAOTUS (20)

| 107. | Vormi 20 kohane teave esitatakse juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ületab artikli 5 lõike 1 punkti a alapunktis iv kirjeldatud künnise. Vormides 20.1–20.3 jagunevad tegevused geograafiliselt asukoha järgi „riigisisesed tegevused” ja „riigivälised tegevused”. „Asukoht” tähendab selle juriidilise isiku asutamise jurisdiktsiooni, kes on kajastanud asjaomase vara või kohustuse; filiaalide puhul on see nende asukoha jurisdiktsioon. Sel eesmärgil hõlmavad „riigisisesed” tegevused tegevusi, mis on kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu asukoha liikmesriigis. |
| --- | --- |

107.

Vormi 20 kohane teave esitatakse juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ületab artikli 5 lõike 1 punkti a alapunktis iv kirjeldatud künnise. Vormides 20.1–20.3 jagunevad tegevused geograafiliselt asukoha järgi „riigisisesed tegevused” ja „riigivälised tegevused”. „Asukoht” tähendab selle juriidilise isiku asutamise jurisdiktsiooni, kes on kajastanud asjaomase vara või kohustuse; filiaalide puhul on see nende asukoha jurisdiktsioon. Sel eesmärgil hõlmavad „riigisisesed” tegevused tegevusi, mis on kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu asukoha liikmesriigis.

| 108. | Vormid 20.4–20.7 sisaldavad teavet riikide lõikes vahetu vastaspoole asukoha alusel. Esitatud jaotus hõlmab nõudeid või kohustusi iga sellise välisriigi residendi vastu, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioonid. Nõudeid ja kohustusi rahvusüleste organisatsioonide vastu ei määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi, vaid geograafilise piirkonna „muud riigid” alla. |
| --- | --- |

108.

Vormid 20.4–20.7 sisaldavad teavet riikide lõikes vahetu vastaspoole asukoha alusel. Esitatud jaotus hõlmab nõudeid või kohustusi iga sellise välisriigi residendi vastu, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioonid. Nõudeid ja kohustusi rahvusüleste organisatsioonide vastu ei määrata krediidiasutuse või investeerimisühingu asukohariigi, vaid geograafilise piirkonna „muud riigid” alla.

| 109. | Võlainstrumentide puhul kajastatakse vormis 20.4 „bilansiline brutoväärtus” vastavalt 2. Osa punktis 45 määratletule. Tuletisinstrumentide ja omakapitaliinstrumentide puhul on kajastatavaks summaks bilansiline väärtus. Kirjel „millest: viivisnõuded” kajastatakse laenusid ja ettemakseid vastavalt käesoleva lisa punktides 145–157 määratletule. Võla makseraskuste tõttu restruktureerimine hõlmab vormi 19 eesmärgil kõiki „võla” lepinguid, millele on laiendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, nagu need on määratletud käesoleva lisa punktides 163–179. Vormi 20.7 andmed esitatakse riikide lõikes NACE koodide kohase klassifikatsiooni alusel. NACE koodide esitamine toimub esimese eristustaseme (st „jagude” tase) alusel. |
| --- | --- |

109.

Võlainstrumentide puhul kajastatakse vormis 20.4 „bilansiline brutoväärtus” vastavalt 2. Osa punktis 45 määratletule. Tuletisinstrumentide ja omakapitaliinstrumentide puhul on kajastatavaks summaks bilansiline väärtus. Kirjel „millest: viivisnõuded” kajastatakse laenusid ja ettemakseid vastavalt käesoleva lisa punktides 145–157 määratletule. Võla makseraskuste tõttu restruktureerimine hõlmab vormi 19 eesmärgil kõiki „võla” lepinguid, millele on laiendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, nagu need on määratletud käesoleva lisa punktides 163–179. Vormi 20.7 andmed esitatakse riikide lõikes NACE koodide kohase klassifikatsiooni alusel. NACE koodide esitamine toimub esimese eristustaseme (st „jagude” tase) alusel.

18.   MATERIAALNE JA IMMATERIAALNE VARA: KASUTUSRENDIL OLEVAD VARAD (21)

| 110. | Artikli 9 punkti e kohase künnise arvutamiseks jagatakse materiaalne vara, mille krediidiasutus või investeerimisühing (rendileandja) on andnud rendile kolmandale isikutele lepingutega, mida saab käsitada kasutusrendina vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, materiaalse vara kogusummaga. |
| --- | --- |

110.

Artikli 9 punkti e kohase künnise arvutamiseks jagatakse materiaalne vara, mille krediidiasutus või investeerimisühing (rendileandja) on andnud rendile kolmandale isikutele lepingutega, mida saab käsitada kasutusrendina vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, materiaalse vara kogusummaga.

| 111. | IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse varad, mille krediidiasutus või investeerimisühing (rendileandja) on kasutusrendi alusel rendile andnud, liigitatuna mõõtmismeetodi alusel. |
| --- | --- |

111.

IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt kajastatakse varad, mille krediidiasutus või investeerimisühing (rendileandja) on kasutusrendi alusel rendile andnud, liigitatuna mõõtmismeetodi alusel.

19.   VARAHALDUS, HOIDMINE JA MUUD TEENUSTE OSUTAMISE FUNKTSIOONID (22)

| 112. | Artikli 9 punkti f kohase künnise arvutamisel on „teenus- ja vahendustasude netotulu” summa kirjete „teenus- ja vahendustasude tulu” ning „teenus- ja vahendustasude kulu” vahe absoluutväärtus. Samal eesmärgil on „netointressi” summa kirjete „intressitulu” ja „intressikulu” vahe absoluutväärtus. |
| --- | --- |

112.

Artikli 9 punkti f kohase künnise arvutamisel on „teenus- ja vahendustasude netotulu” summa kirjete „teenus- ja vahendustasude tulu” ning „teenus- ja vahendustasude kulu” vahe absoluutväärtus. Samal eesmärgil on „netointressi” summa kirjete „intressitulu” ja „intressikulu” vahe absoluutväärtus.

19.1.   Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste lõikes (22.1)

| 113. | Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud kajastatakse tegevuse liigi lõikes. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt sisaldab see vorm teenus- ja vahendustasude tulu ja kulu, välja arvatud järgmine tulu ja kulu:






  a) | summad, mida võetakse arvesse finantsinstrumentide efektiivse intressimäära arvutamisel [IFRS 7 paragrahvi 20 punkt c] ning |
| --- | --- | --- |

113.

Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud kajastatakse tegevuse liigi lõikes. IFRSi või ühilduva siseriikliku GAAPi kohaselt sisaldab see vorm teenus- ja vahendustasude tulu ja kulu, välja arvatud järgmine tulu ja kulu:

a)

summad, mida võetakse arvesse finantsinstrumentide efektiivse intressimäära arvutamisel [IFRS 7 paragrahvi 20 punkt c] ning

| b) | summad, mis tulenevad finantsinstrumentidest, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande [IFRS 7 paragrahvi 20 punkti c alapunkt i]. |
| --- | --- |

b)

summad, mis tulenevad finantsinstrumentidest, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande [IFRS 7 paragrahvi 20 punkti c alapunkt i].

| 114. | Arvesse ei võeta tehingukulusid, mis on otseselt seotud selliste finantsinstrumentide omandamise või emiteerimisega, mida ei mõõdeta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; need kulud on osa kõnealuste instrumentide esialgse omandamise/emiteerimise väärtusest ning amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul kasumisse või kahjumisse, kasutades efektiivset intressimäära [vt IAS 39 paragrahv 43]. |
| --- | --- |

114.

Arvesse ei võeta tehingukulusid, mis on otseselt seotud selliste finantsinstrumentide omandamise või emiteerimisega, mida ei mõõdeta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; need kulud on osa kõnealuste instrumentide esialgse omandamise/emiteerimise väärtusest ning amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul kasumisse või kahjumisse, kasutades efektiivset intressimäära [vt IAS 39 paragrahv 43].

| 115. | Tehingukulud, mis on otseselt seotud selliste finantsinstrumentide omandamise või emiteerimisega, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse kirjel „kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või netokahjum” või kirjel „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või netokahjum”. Need kulud ei ole osa kõnealuste instrumentide esialgse omandamise või emiteerimise väärtusest ning kajastatakse koheselt kasumiaruandes. |
| --- | --- |

115.

Tehingukulud, mis on otseselt seotud selliste finantsinstrumentide omandamise või emiteerimisega, mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande, kajastatakse kirjel „kauplemiseks hoitavatest finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või netokahjum” või kirjel „õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvaradest ja -kohustustest tulenev netokasum või netokahjum”. Need kulud ei ole osa kõnealuste instrumentide esialgse omandamise või emiteerimise väärtusest ning kajastatakse koheselt kasumiaruandes.

| 116. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad teenus- ja vahendustasude tulusid ja kulusid vastavalt järgmistele kriteeriumidele:






  a) | kirje „Väärtpaberid. Emiteerimised” hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud sellise väärtpaberiemissiooni algatamises või selliste väärtpaberite emiteerimises osalemise eest, mida ta ise ei ole algatanud või emiteerinud; |
| --- | --- | --- |

116.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad teenus- ja vahendustasude tulusid ja kulusid vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

a)

kirje „Väärtpaberid. Emiteerimised” hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud sellise väärtpaberiemissiooni algatamises või selliste väärtpaberite emiteerimises osalemise eest, mida ta ise ei ole algatanud või emiteerinud;

| b) | kirje „Väärtpaberid. Ülekandekorraldused” hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud, kuna ta on klientide nimel võtnud vastu, edastanud ja täitnud väärtpaberite ostu- või müügikorraldusi; |
| --- | --- |

b)

kirje „Väärtpaberid. Ülekandekorraldused” hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud, kuna ta on klientide nimel võtnud vastu, edastanud ja täitnud väärtpaberite ostu- või müügikorraldusi;

| c) | kirje „Väärtpaberid. Muu” hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud, kuna on osutanud muid teenuseid seoses väärtpaberitega, mille emiteerimist ta ei ole ise algatanud ja mida ta ei ole ise emiteerinud; |
| --- | --- |

c)

kirje „Väärtpaberid. Muu” hõlmab teenus- ja vahendustasusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud, kuna on osutanud muid teenuseid seoses väärtpaberitega, mille emiteerimist ta ei ole ise algatanud ja mida ta ei ole ise emiteerinud;

| d) | kirje „kliiring ja arveldus” sisaldab teenus- ja vahendustasude tulusid (kulusid), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), kui ta on osalenud vastaspoole-, kliiringu- ja arveldussüsteemides; |
| --- | --- |

d)

kirje „kliiring ja arveldus” sisaldab teenus- ja vahendustasude tulusid (kulusid), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), kui ta on osalenud vastaspoole-, kliiringu- ja arveldussüsteemides;

| e) | kirjed „varahaldus”, „hoidmine”, „kesksed haldusteenused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatele”, „usaldustehingud” ja „makseteenused” sisaldavad selliseid teenus- ja vahendustasude tulusid (kulusid), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), kui ta on osutanud kõnealuseid teenuseid; |
| --- | --- |

e)

kirjed „varahaldus”, „hoidmine”, „kesksed haldusteenused ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatele”, „usaldustehingud” ja „makseteenused” sisaldavad selliseid teenus- ja vahendustasude tulusid (kulusid), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), kui ta on osutanud kõnealuseid teenuseid;

| f) | kirje „struktureeritud rahastamine” sisaldab teenus- ja vahendustasusid, mida krediidiasutus või investeerimisühing on saanud osalemise eest selliste finantsinstrumentide emissiooni algatamises või emiteerimisel, mis ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu enda algatatud või emiteeritud väärtpaberid; |
| --- | --- |

f)

kirje „struktureeritud rahastamine” sisaldab teenus- ja vahendustasusid, mida krediidiasutus või investeerimisühing on saanud osalemise eest selliste finantsinstrumentide emissiooni algatamises või emiteerimisel, mis ei ole krediidiasutuse või investeerimisühingu enda algatatud või emiteeritud väärtpaberid;

| g) | kirje „teenindustasud väärtpaberistamisest” sisaldab tulude poolel teenus- ja vahendustasude tulu, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud laenu teenindamise teenuste osutamise eest, ning kulude poolel teenus- ja vahendustasudest tulenevat kulu, mida krediidiasutus või investeerimisühing on tasunud laenu teenindamise teenuse osutajatele; |
| --- | --- |

g)

kirje „teenindustasud väärtpaberistamisest” sisaldab tulude poolel teenus- ja vahendustasude tulu, mille krediidiasutus või investeerimisühing on saanud laenu teenindamise teenuste osutamise eest, ning kulude poolel teenus- ja vahendustasudest tulenevat kulu, mida krediidiasutus või investeerimisühing on tasunud laenu teenindamise teenuse osutajatele;

| h) | kirjed „võetud siduvad laenuandmiskohustused” ja „antud finantsgarantiid” sisaldavad perioodi jooksul tuluna kirjendatud nende tegevuste eest saadud teenus- ja vahendustasude amortiseeritud summat, mis algselt kirjendati kirjel „muud finantskohustused”; |
| --- | --- |

h)

kirjed „võetud siduvad laenuandmiskohustused” ja „antud finantsgarantiid” sisaldavad perioodi jooksul tuluna kirjendatud nende tegevuste eest saadud teenus- ja vahendustasude amortiseeritud summat, mis algselt kirjendati kirjel „muud finantskohustused”;

| i) | kirjed „siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees” ja „saadud finantsgarantiid” sisaldavad teenus- ja vahendustasudest tulenevaid kulusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on kirjendanud laenuandmiskohustuse võtnud või finantsgarantii andnud vastaspoole poolt võetud tasu tulemusena; |
| --- | --- |

i)

kirjed „siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees” ja „saadud finantsgarantiid” sisaldavad teenus- ja vahendustasudest tulenevaid kulusid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on kirjendanud laenuandmiskohustuse võtnud või finantsgarantii andnud vastaspoole poolt võetud tasu tulemusena;

| j) | kirje „muud” sisaldab ülejäänud teenus- ja vahendustasude tulu (kulu), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), näiteks see, mis on tulenenud „muudest siduvatest kohustustest”, valuutavahetusteenustest (nt välismaiste pangatähtede või müntide vahetus) või muude tasupõhiste nõuannete või teenuste osutamisest (saamisest). |
| --- | --- |

j)

kirje „muud” sisaldab ülejäänud teenus- ja vahendustasude tulu (kulu), mis krediidiasutus või investeerimisühing on saanud (tal on tulnud tasuda), näiteks see, mis on tulenenud „muudest siduvatest kohustustest”, valuutavahetusteenustest (nt välismaiste pangatähtede või müntide vahetus) või muude tasupõhiste nõuannete või teenuste osutamisest (saamisest).

19.2.   Osutatud teenustega seotud varad (22.2)

| 117. | Varahalduse, hoidmisfunktsioonide ja krediidiasutuse või investeerimisühingu muude osutatud teenustega seotud äritegevus kajastatakse, kasutades järgmisi määratlusi:






  a) | „varahaldus” osutab varadele, mis kuuluvad otseselt klientidele ja mida krediidiasutus või investeerimisühing haldab. „Varahaldus” esitatakse kliendi liigi alusel: ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, pensionifondid, kaalutlusõigusel valitsetavad kliendiportfellid ning muud investeerimisvahendid; |
| --- | --- | --- |

117.

Varahalduse, hoidmisfunktsioonide ja krediidiasutuse või investeerimisühingu muude osutatud teenustega seotud äritegevus kajastatakse, kasutades järgmisi määratlusi:

a)

„varahaldus” osutab varadele, mis kuuluvad otseselt klientidele ja mida krediidiasutus või investeerimisühing haldab. „Varahaldus” esitatakse kliendi liigi alusel: ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad, pensionifondid, kaalutlusõigusel valitsetavad kliendiportfellid ning muud investeerimisvahendid;

| b) | „hoidmisel olevad varad” osutab krediidiasutuse või investeerimisühingu osutatavatele kliendi kontol olevate finantsinstrumentide hoidmise ja haldamise teenustele ning deponeerimisega seotud teenustele, nt raha ja tagatiste haldamine. „Hoidmisel olevad varad” tuleb kajastada nii, et kliendid, kelle vara krediidiasutus või investeerimisühing hoiab, eristatakse liikide lõikes ning eristatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid ja teisi. Kirjel „millest: muudele üksustele hoidmiseks antud” kajastatakse nende hoidmisel olevates varades sisalduvate varade summa, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tegeliku hoidmise andnud teistele üksustele; |
| --- | --- |

b)

„hoidmisel olevad varad” osutab krediidiasutuse või investeerimisühingu osutatavatele kliendi kontol olevate finantsinstrumentide hoidmise ja haldamise teenustele ning deponeerimisega seotud teenustele, nt raha ja tagatiste haldamine. „Hoidmisel olevad varad” tuleb kajastada nii, et kliendid, kelle vara krediidiasutus või investeerimisühing hoiab, eristatakse liikide lõikes ning eristatakse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid ja teisi. Kirjel „millest: muudele üksustele hoidmiseks antud” kajastatakse nende hoidmisel olevates varades sisalduvate varade summa, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing on tegeliku hoidmise andnud teistele üksustele;

| c) | „kesksed haldusteenused ühiste investeerimiste puhul” osutab haldusteenustele, mida krediidiasutus või investeerimisühing osutab ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatele. See hõlmab muu hulgas väärtpaberiregistrite teenuseid; arvestusdokumentide koostamise teenuseid; prospektide, finantsaruannete ja kõigi muude investoritele suunatud dokumentide koostamise teenuseid; teabevahetuse teenuseid, levitades finantsaruandeid ja kõiki muid investoritele suunatud dokumente; emiteerimiste ja tagasivõtmiste teostamise ning investorite registri pidamise teenuseid; ning ka vara puhasväärtuse arvutamise teenuseid; |
| --- | --- |

c)

„kesksed haldusteenused ühiste investeerimiste puhul” osutab haldusteenustele, mida krediidiasutus või investeerimisühing osutab ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatele. See hõlmab muu hulgas väärtpaberiregistrite teenuseid; arvestusdokumentide koostamise teenuseid; prospektide, finantsaruannete ja kõigi muude investoritele suunatud dokumentide koostamise teenuseid; teabevahetuse teenuseid, levitades finantsaruandeid ja kõiki muid investoritele suunatud dokumente; emiteerimiste ja tagasivõtmiste teostamise ning investorite registri pidamise teenuseid; ning ka vara puhasväärtuse arvutamise teenuseid;

| d) | „usaldustehingud” on tegevused, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb enda nimel, kuid oma klientide eest ja kliendid kannavad riski. Usaldustehingute puhul osutab krediidiasutus või investeerimisühing struktureeritud üksusele sageli teenuseid, näiteks hoidmisel oleva vara halduse teenuseid, või portfellide valitsemist kaalutlusõiguse alusel. Kõik usaldustehingud esitatakse üksnes sellel kirjel sõltumata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing osutab täiendavalt muid teenuseid või mitte; |
| --- | --- |

d)

„usaldustehingud” on tegevused, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb enda nimel, kuid oma klientide eest ja kliendid kannavad riski. Usaldustehingute puhul osutab krediidiasutus või investeerimisühing struktureeritud üksusele sageli teenuseid, näiteks hoidmisel oleva vara halduse teenuseid, või portfellide valitsemist kaalutlusõiguse alusel. Kõik usaldustehingud esitatakse üksnes sellel kirjel sõltumata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing osutab täiendavalt muid teenuseid või mitte;

| e) | „makseteenused” osutab selliste võlainstrumentidest tulenevate maksete sissenõudmisele klientide nimel, mida ei ole kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis ning mida ei ole ta ise välja andnud; |
| --- | --- |

e)

„makseteenused” osutab selliste võlainstrumentidest tulenevate maksete sissenõudmisele klientide nimel, mida ei ole kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis ning mida ei ole ta ise välja andnud;

| f) | „klientide jagatud, kuid mitte hallatavad varad” osutab toodetele, mille on emiteerinud konsolideerimisgruppi mittekuuluvad üksused ja mille krediidiasutus või investeerimisühing on jaotanud oma olemasolevatele klientidele. See kirje esitatakse toote liigi alusel; |
| --- | --- |

f)

„klientide jagatud, kuid mitte hallatavad varad” osutab toodetele, mille on emiteerinud konsolideerimisgruppi mittekuuluvad üksused ja mille krediidiasutus või investeerimisühing on jaotanud oma olemasolevatele klientidele. See kirje esitatakse toote liigi alusel;

| g) | „osutatud teenustega seotud varade summa” hõlmab nende õiglases väärtuses kajastatud varade summat, millega krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevus on seotud. Kui õiglane väärtus ei ole kättesaadav, võib kasutada ka muid mõõtmisaluseid, sealhulgas nimiväärtust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing osutab teenuseid sellistele üksustele nagu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või pensionifondid, võib asjaomaseid varasid näidata väärtuses, millega need üksused kajastavad need varad enda bilansis. Esitatud summad sisaldavad vajaduse korral kogunenud intressi. |
| --- | --- |

g)

„osutatud teenustega seotud varade summa” hõlmab nende õiglases väärtuses kajastatud varade summat, millega krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevus on seotud. Kui õiglane väärtus ei ole kättesaadav, võib kasutada ka muid mõõtmisaluseid, sealhulgas nimiväärtust. Kui krediidiasutus või investeerimisühing osutab teenuseid sellistele üksustele nagu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad või pensionifondid, võib asjaomaseid varasid näidata väärtuses, millega need üksused kajastavad need varad enda bilansis. Esitatud summad sisaldavad vajaduse korral kogunenud intressi.

20.   OSALUSED KONSOLIDEERIMATA STRUKTUREERITUD ÜKSUSTES (30)

| 118. | „Kasutatud likviidsustoetus” tähendab konsolideerimata struktureeritud üksustele antud laenu ja ettemaksete bilansilise väärtuse ning konsolideerimata struktureeritud üksuste emiteeritud ja krediidiasusutse või investeerimisühingu hoitavate võlaväärtpaberite bilansilise väärtuse summat. |
| --- | --- |

118.

„Kasutatud likviidsustoetus” tähendab konsolideerimata struktureeritud üksustele antud laenu ja ettemaksete bilansilise väärtuse ning konsolideerimata struktureeritud üksuste emiteeritud ja krediidiasusutse või investeerimisühingu hoitavate võlaväärtpaberite bilansilise väärtuse summat.

21.   SEOTUD OSAPOOLED (31)

| 119. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad andmed summade ja/või tehingute kohta, mis on seotud selliste bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonidega, mille vastaspool on seotud osapool. |
| --- | --- |

119.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad andmed summade ja/või tehingute kohta, mis on seotud selliste bilansiliste ja bilansiväliste riskipositsioonidega, mille vastaspool on seotud osapool.

| 120. | Arvesse ei võeta grupisiseseid tehinguid ja grupisiseseid laenujääke. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus „tütarettevõtjad ja muud samasse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused” need saldod ja tehingud seoses tütarettevõtjatega, mida ei ole elimineeritud kas seepärast, et tütarettevõtjaid ei ole täielikult konsolideeritud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alusel või seepärast, et vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 19 on tütarettevõtjad jäetud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisalast välja, kuna nad on ebaolulised, või seepärast, et suuremasse konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul on tütarettevõtjad kõrgeima tasandi emaettevõtja tütarettevõtjad, mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu enda tütarettevõtjad. Veerus „sidusettevõtjad ja ühisettevõtjad” esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud proportsionaalse konsolideerimise või kapitaliosaluse meetodi kohaldamisel nende saldode ja tehingute osad, mis on seotud nendega samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate ühisettevõtjate ja sidusettevõtjatega ja mida ei ole elimineeritud. |
| --- | --- |

120.

Arvesse ei võeta grupisiseseid tehinguid ja grupisiseseid laenujääke. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad veerus „tütarettevõtjad ja muud samasse konsolideerimisgruppi kuuluvad üksused” need saldod ja tehingud seoses tütarettevõtjatega, mida ei ole elimineeritud kas seepärast, et tütarettevõtjaid ei ole täielikult konsolideeritud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alusel või seepärast, et vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 19 on tütarettevõtjad jäetud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisalast välja, kuna nad on ebaolulised, või seepärast, et suuremasse konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul on tütarettevõtjad kõrgeima tasandi emaettevõtja tütarettevõtjad, mitte krediidiasutuse või investeerimisühingu enda tütarettevõtjad. Veerus „sidusettevõtjad ja ühisettevõtjad” esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud proportsionaalse konsolideerimise või kapitaliosaluse meetodi kohaldamisel nende saldode ja tehingute osad, mis on seotud nendega samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate ühisettevõtjate ja sidusettevõtjatega ja mida ei ole elimineeritud.

21.1.   Seotud osapooled: neile tasumisele kuuluvad ja neilt saadaolevad summad (31.1)

| 121. | Kirjel „siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees, saadud finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused tema ees” esitab krediidiasutus või investeerimisühing summa, mis on aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste „nimiväärtuse”, saadud finantsgarantiide „tagatise või garantii maksimaalse väärtuse, mida saab arvesse võtta” ning aruande esitaja ees võetud muude siduvate kohustuste „nimiväärtuse” summa. |
| --- | --- |

121.

Kirjel „siduvad laenuandmiskohustused aruande esitaja ees, saadud finantsgarantiid ja muud siduvad kohustused tema ees” esitab krediidiasutus või investeerimisühing summa, mis on aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste „nimiväärtuse”, saadud finantsgarantiide „tagatise või garantii maksimaalse väärtuse, mida saab arvesse võtta” ning aruande esitaja ees võetud muude siduvate kohustuste „nimiväärtuse” summa.

21.2.   Seotud osapooled: kulud ja tulud, mis tulenevad tehingutest seotud osapooltega (31.2)

| 122. | „Kasum või kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest” hõlmab kõiki kasumeid ja kahjumeid, mis tulenevad selliste mittefinantsvarade kajastamise lõpetamisest, mis on saadud tehingutest seotud osapooltega. See kirje sisaldab kasumeid ja kahjumeid, mis tulenevad selliste mittefinantsvarade kajastamise lõpetamisest, mis on saadud tehingutest seotud osapooltega ning mis on „kasumiaruande” järgmiste kirjete osa:






  a) | „kasumid või kahjumid, mis tulenevad tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamisest”; |
| --- | --- | --- |

122.

„Kasum või kahjum, mis tuleneb mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest” hõlmab kõiki kasumeid ja kahjumeid, mis tulenevad selliste mittefinantsvarade kajastamise lõpetamisest, mis on saadud tehingutest seotud osapooltega. See kirje sisaldab kasumeid ja kahjumeid, mis tulenevad selliste mittefinantsvarade kajastamise lõpetamisest, mis on saadud tehingutest seotud osapooltega ning mis on „kasumiaruande” järgmiste kirjete osa:

a)

„kasumid või kahjumid, mis tulenevad tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringute kajastamise lõpetamisest”;

| b) | „kasumid või kahjumid, mis tulenevad muu kui müügiks hoitava mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest”; |
| --- | --- |

b)

„kasumid või kahjumid, mis tulenevad muu kui müügiks hoitava mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest”;

| c) | „kasum või kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele” ning |
| --- | --- |

c)

„kasum või kahjum müügiks hoitavatest põhivaradest ja müügigruppidest, mis ei vasta lõpetatud tegevuste kriteeriumidele” ning

| d) | „lõpetatud tegevuste kasum või kahjum pärast tulumaksu”. |
| --- | --- |

d)

„lõpetatud tegevuste kasum või kahjum pärast tulumaksu”.

22.   KONSOLIDEERIMISGRUPI STRUKTUUR (40)

| 123. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad üksikasjaliku teabe tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kohta aruandekuupäeva seisuga. Andmed esitatakse kõigi tütarettevõtjate kohta, sõltumata nende tegevusvaldkonnast. Käesolev vorm ei hõlma väärtpabereid, mis on liigitatud kui „kauplemiseks hoitavad finantsvarad”, „finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”, „müügivalmis finantsvarad” ja omaaktsiad, st aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu omatavad omaaktsiad. |
| --- | --- |

123.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad üksikasjaliku teabe tütarettevõtjate, ühisettevõtjate ja sidusettevõtjate kohta aruandekuupäeva seisuga. Andmed esitatakse kõigi tütarettevõtjate kohta, sõltumata nende tegevusvaldkonnast. Käesolev vorm ei hõlma väärtpabereid, mis on liigitatud kui „kauplemiseks hoitavad finantsvarad”, „finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande”, „müügivalmis finantsvarad” ja omaaktsiad, st aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu omatavad omaaktsiad.

22.1.   Konsolideerimisgrupi struktuur: „üksuste lõikes” (40.1)

| 124. | Järgmine teave esitatakse eraldi iga üksuse kohta:






  a) | „LEI kood” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse LEI koodi; |
| --- | --- | --- |

124.

Järgmine teave esitatakse eraldi iga üksuse kohta:

a)

„LEI kood” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse LEI koodi;

| b) | „üksuse kood” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse tunnuskoodi. Üksuse kood on rea tunnus ning on vormi 40.1 iga rea puhul kordumatu; |
| --- | --- |

b)

„üksuse kood” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse tunnuskoodi. Üksuse kood on rea tunnus ning on vormi 40.1 iga rea puhul kordumatu;

| c) | „üksuse nimi” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse nime; |
| --- | --- |

c)

„üksuse nimi” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse nime;

| d) | „sissearvamise kuupäev” tähendab alguskuupäeva, millal investeerimisobjektiks olev üksus hakkas kuuluma „konsolideerimisgruppi”; |
| --- | --- |

d)

„sissearvamise kuupäev” tähendab alguskuupäeva, millal investeerimisobjektiks olev üksus hakkas kuuluma „konsolideerimisgruppi”;

| e) | „aktsia- või osakapital” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse emiteeritud kapitali kogusummat aruandekuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

e)

„aktsia- või osakapital” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse emiteeritud kapitali kogusummat aruandekuupäeva seisuga;

| f) | kirjed „investeerimisobjektiks oleva üksuse omakapital”, „investeerimisobjektiks oleva üksuse koguvarad” ning „investeerimisobjektiks oleva üksuse kasum (või kahjum)” hõlmavad nende kirjete summasid investeerimisobjektiks oleva üksuse viimases raamatupidamisaruandes; |
| --- | --- |

f)

kirjed „investeerimisobjektiks oleva üksuse omakapital”, „investeerimisobjektiks oleva üksuse koguvarad” ning „investeerimisobjektiks oleva üksuse kasum (või kahjum)” hõlmavad nende kirjete summasid investeerimisobjektiks oleva üksuse viimases raamatupidamisaruandes;

| g) | „investeerimisobjektiks oleva üksuse asukohariik” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse asukoha riiki; |
| --- | --- |

g)

„investeerimisobjektiks oleva üksuse asukohariik” tähendab investeerimisobjektiks oleva üksuse asukoha riiki;

| h) | „investeerimisobjektiks oleva üksuse sektor” tähendab 1. osa punktis 35 määratletud vastaspoole sektorit; |
| --- | --- |

h)

„investeerimisobjektiks oleva üksuse sektor” tähendab 1. osa punktis 35 määratletud vastaspoole sektorit;

| i) | „NACE kood” esitatakse investeerimisobjektiks oleva üksuse põhitegevusala alusel. Finantssektoriväliste äriühingute puhul toimub NACE koodide esitamine esimese eristustaseme (st „jagude” taseme) alusel; finantssektori äriühingute puhul esitatakse NACE koodid kahe eristustaseme (st „osad” taseme) alusel; |
| --- | --- |

i)

„NACE kood” esitatakse investeerimisobjektiks oleva üksuse põhitegevusala alusel. Finantssektoriväliste äriühingute puhul toimub NACE koodide esitamine esimese eristustaseme (st „jagude” taseme) alusel; finantssektori äriühingute puhul esitatakse NACE koodid kahe eristustaseme (st „osad” taseme) alusel;

| j) | „akumuleeritud osalus omakapitalis (%)” on krediidiasutuse või investeerimisühingu omanduses olevate omandiõiguse instrumentide osakaal aruandekuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

j)

„akumuleeritud osalus omakapitalis (%)” on krediidiasutuse või investeerimisühingu omanduses olevate omandiõiguse instrumentide osakaal aruandekuupäeva seisuga;

| k) | „hääleõigus (%)” tähendab krediidiasutuse või investeerimisühingu omanduses aruandekuupäeva seisuga olevate omandiõiguse instrumentidega seotud hääleõiguste osakaalu; |
| --- | --- |

k)

„hääleõigus (%)” tähendab krediidiasutuse või investeerimisühingu omanduses aruandekuupäeva seisuga olevate omandiõiguse instrumentidega seotud hääleõiguste osakaalu;

| l) | „konsolideerimisgrupi struktuur [suhe]” osutab emaettevõtja ja investeerimisobjektis oleva üksuse vahelisele suhtele (tütarettevõtja, ühisettevõtja või sidusettevõtja); |
| --- | --- |

l)

„konsolideerimisgrupi struktuur [suhe]” osutab emaettevõtja ja investeerimisobjektis oleva üksuse vahelisele suhtele (tütarettevõtja, ühisettevõtja või sidusettevõtja);

| m) | „raamatupidamiskäsitlus [raamatupidamisgrupp]” tähendab raamatupidamisarvestuse kohase konsolideerimise kohaldamisala kohast raamatupidamiskäsitlust (täielik konsolideerimine, proportsionaalne konsolideerimine, kapitaliosaluse meetod või muu); |
| --- | --- |

m)

„raamatupidamiskäsitlus [raamatupidamisgrupp]” tähendab raamatupidamisarvestuse kohase konsolideerimise kohaldamisala kohast raamatupidamiskäsitlust (täielik konsolideerimine, proportsionaalne konsolideerimine, kapitaliosaluse meetod või muu);

| n) | „raamatupidamiskäsitlus [kapitalinõuete määruse grupp]” tähendab raamatupidamiskäsitlust vastavalt kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kohaldamisalale (täielik konsolideerimine, proportsionaalne konsolideerimine, kapitaliosaluse meetod või muu); |
| --- | --- |

n)

„raamatupidamiskäsitlus [kapitalinõuete määruse grupp]” tähendab raamatupidamiskäsitlust vastavalt kapitalinõuete määruse kohase konsolideerimise kohaldamisalale (täielik konsolideerimine, proportsionaalne konsolideerimine, kapitaliosaluse meetod või muu);

| o) | „bilansiline väärtus” tähendab summasid, mis on kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis selliste investeerimisobjektiks olevate üksuste puhul, kes ei ole täielikult ega proportsionaalselt konsolideeritud; |
| --- | --- |

o)

„bilansiline väärtus” tähendab summasid, mis on kajastatud krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis selliste investeerimisobjektiks olevate üksuste puhul, kes ei ole täielikult ega proportsionaalselt konsolideeritud;

| p) | „soetusmaksumus” tähendab investorite makstud summat; |
| --- | --- |

p)

„soetusmaksumus” tähendab investorite makstud summat;

| q) | „investeerimisobjektiks oleva üksusega seotud firmaväärtus” tähendab firmaväärtuse summat, mis investeerimisobjektiks oleva üksuse kohta on esitatud krediidiasutuse konsolideeritud bilansis kirjetel „firmaväärtus” või „tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud”; |
| --- | --- |

q)

„investeerimisobjektiks oleva üksusega seotud firmaväärtus” tähendab firmaväärtuse summat, mis investeerimisobjektiks oleva üksuse kohta on esitatud krediidiasutuse konsolideeritud bilansis kirjetel „firmaväärtus” või „tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse tehtud investeeringud”;

| r) | „nende investeeringute õiglane väärtus, mille puhul on avaldatud hinnanoteeringud” tähendab hinda aruandekuupäeval; see teave esitatakse ainult noteeritud finantsinstrumentide korral. |
| --- | --- |

r)

„nende investeeringute õiglane väärtus, mille puhul on avaldatud hinnanoteeringud” tähendab hinda aruandekuupäeval; see teave esitatakse ainult noteeritud finantsinstrumentide korral.

22.2.   Konsolideerimisgrupi struktuur: „instrumentide lõikes” (40.2)

| 125. | Järgmine teave esitatakse eraldi iga instrumendi kohta:






  a) | „väärtpaberi kood” tähendab väärtpaberi ISIN koodi. Väärtpaberite puhul, millele ei ole ISIN koodi määratud, esitatakse muu kood, mis on väärtpaberi kordumatu tunnus; „Väärtpaberi kood” ja „valdusettevõtja kood” moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on vormi 40.2 iga rea puhul kordumatu; |
| --- | --- | --- |

125.

Järgmine teave esitatakse eraldi iga instrumendi kohta:

a)

„väärtpaberi kood” tähendab väärtpaberi ISIN koodi. Väärtpaberite puhul, millele ei ole ISIN koodi määratud, esitatakse muu kood, mis on väärtpaberi kordumatu tunnus; „Väärtpaberi kood” ja „valdusettevõtja kood” moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on vormi 40.2 iga rea puhul kordumatu;

| b) | „valdusettevõtja kood” on selle üksuse tunnuskood, kes konsolideerimisgrupi siseselt hoiab investeeringut; |
| --- | --- |

b)

„valdusettevõtja kood” on selle üksuse tunnuskood, kes konsolideerimisgrupi siseselt hoiab investeeringut;

| c) | „üksuse kood”, „akumuleeritud osalus omakapitalis (%)”, „bilansiline väärtus” ning „soetusmaksumus” on määratletud eespool. Summad vastavad vastava valdusettevõtja hoitavale väärtpaberile. |
| --- | --- |

c)

„üksuse kood”, „akumuleeritud osalus omakapitalis (%)”, „bilansiline väärtus” ning „soetusmaksumus” on määratletud eespool. Summad vastavad vastava valdusettevõtja hoitavale väärtpaberile.

23.   ÕIGLANE VÄÄRTUS (41)

23.1.   Õiglase väärtuse hierarhia: amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsinstrumendid (41.1)

| 126. | Selles vormis esitatakse teave finantsinstrumentide õiglase väärtuse kohta, mis on mõõdetud amortiseeritud soetusmaksumuses, kasutades IFRS 7 paragrahvis 27 A osutatud õiglase väärtuse hierarhiat. |
| --- | --- |

126.

Selles vormis esitatakse teave finantsinstrumentide õiglase väärtuse kohta, mis on mõõdetud amortiseeritud soetusmaksumuses, kasutades IFRS 7 paragrahvis 27 A osutatud õiglase väärtuse hierarhiat.

23.2.   Õiglase väärtuse võimaluse kasutamine (41.2)

| 127. | Selles vormis esitatakse teave õiglase väärtuse võimaluse kasutamise kohta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvarade ja -kohustuste puhul. „Hübriidlepingud” hõlmab nendesse arvestusportfellidesse tervikuna liigitatud hübriidinstrumentide bilansilist väärtust; seega hõlmab see eraldamata hübriidinstrumente kui tervikuid. |
| --- | --- |

127.

Selles vormis esitatakse teave õiglase väärtuse võimaluse kasutamise kohta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatud finantsvarade ja -kohustuste puhul. „Hübriidlepingud” hõlmab nendesse arvestusportfellidesse tervikuna liigitatud hübriidinstrumentide bilansilist väärtust; seega hõlmab see eraldamata hübriidinstrumente kui tervikuid.

23.3.   Hübriidinstrumendid, mida ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (41.3)

| 128. | Selles vormis esitatakse teave hübriidinstrumentide kohta, välja arvatud nende hübriidlepingute kohta, mis on mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande „õiglase väärtuse võimalus” all vormis 41.2. |
| --- | --- |

128.

Selles vormis esitatakse teave hübriidinstrumentide kohta, välja arvatud nende hübriidlepingute kohta, mis on mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande „õiglase väärtuse võimalus” all vormis 41.2.

| 129. | Kirje „kauplemiseks hoitav” hõlmab nende hübriidinstrumentide bilansilist väärtust, mis on tervikuna liigitatud kirjetele „kauplemiseks hoitavad finantsvarad” või „kauplemiseks hoitavad finantskohustused”; seega hõlmab see eraldamata hübriidinstrumente kui tervikuid. |
| --- | --- |

129.

Kirje „kauplemiseks hoitav” hõlmab nende hübriidinstrumentide bilansilist väärtust, mis on tervikuna liigitatud kirjetele „kauplemiseks hoitavad finantsvarad” või „kauplemiseks hoitavad finantskohustused”; seega hõlmab see eraldamata hübriidinstrumente kui tervikuid.

| 130. | Ülejäänud read sisaldavad nende põhilepingute bilansilist väärtust, mis on eraldatud tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitest vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. Nendest põhilepingutest eraldatud tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite bilansiline väärtus kajastatakse vormides 10 ja 11 vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| --- | --- |

130.

Ülejäänud read sisaldavad nende põhilepingute bilansilist väärtust, mis on eraldatud tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitest vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. Nendest põhilepingutest eraldatud tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite bilansiline väärtus kajastatakse vormides 10 ja 11 vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

24.   MATERIAALNE JA IMMATERIAALNE VARA: BILANSILINE VÄÄRTUS MÕÕTMISMEETODI ALUSEL (42)

| 131. | Kirjed „materiaalsed põhivarad”, „kinnisvarainvesteeringud” ja „muu immateriaalne vara” kajastatakse vastavalt nende mõõtmisel kasutatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

131.

Kirjed „materiaalsed põhivarad”, „kinnisvarainvesteeringud” ja „muu immateriaalne vara” kajastatakse vastavalt nende mõõtmisel kasutatud kriteeriumidele.

| 132. | Kirje „muu immateriaalne vara” hõlmab kõiki immateriaalseid varasid, välja arvatud firmaväärtus. |
| --- | --- |

132.

Kirje „muu immateriaalne vara” hõlmab kõiki immateriaalseid varasid, välja arvatud firmaväärtus.

25.   ERALDISED (43)

| 133. | See vorm sisaldab kirjel „eraldised” perioodi alguses ja lõpus esitatud bilansilise väärtuse võrdlust muutuste laadi alusel. |
| --- | --- |

133.

See vorm sisaldab kirjel „eraldised” perioodi alguses ja lõpus esitatud bilansilise väärtuse võrdlust muutuste laadi alusel.

26.   KINDLAKSMÄÄRATUD HÜVITISEGA SKEEMID JA HÜVITISED TÖÖTAJATELE (44)

| 134. | Need vormid sisaldavad kogutud teavet krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi kindlaksmääratud hüvitisega skeemide kohta. Juhul kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on rohkem kui üks skeem, esitatakse kõigi skeemide kogusumma. |
| --- | --- |

134.

Need vormid sisaldavad kogutud teavet krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi kindlaksmääratud hüvitisega skeemide kohta. Juhul kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on rohkem kui üks skeem, esitatakse kõigi skeemide kogusumma.

26.1.   Kindlaksmääratud hüvitistega skeemide netovarade ja -kohustuste komponendid (44.1)

| 135. | „Kindlaksmääratud hüvitisega skeemide netovarade ja -kohustuste komponendid” esitatakse nii kõik kindlaksmääratud hüvitiste netokohustuste (-varade) kui ka hüvitise saamise õiguste akumuleeritud nüüdisväärtused [IAS 19 paragrahvi 140 punktid a ja b]. |
| --- | --- |

135.

„Kindlaksmääratud hüvitisega skeemide netovarade ja -kohustuste komponendid” esitatakse nii kõik kindlaksmääratud hüvitiste netokohustuste (-varade) kui ka hüvitise saamise õiguste akumuleeritud nüüdisväärtused [IAS 19 paragrahvi 140 punktid a ja b].

| 136. | „Kindlaksmääratud hüvitiste netovara” sisaldab ülejäägi korral ülejääke, mis tuleb kajastada bilansis, kuna nende suhtes ei kohaldata IAS 19 paragrahvis 63 sätestatud piiranguid. Selle kirje summa ja summa, mis on kajastatud memokirjel „varana kajastatud mis tahes hüvitise saamise õiguse õiglane väärtus”, sisalduvad bilansi kirjel „muud varad”. |
| --- | --- |

136.

„Kindlaksmääratud hüvitiste netovara” sisaldab ülejäägi korral ülejääke, mis tuleb kajastada bilansis, kuna nende suhtes ei kohaldata IAS 19 paragrahvis 63 sätestatud piiranguid. Selle kirje summa ja summa, mis on kajastatud memokirjel „varana kajastatud mis tahes hüvitise saamise õiguse õiglane väärtus”, sisalduvad bilansi kirjel „muud varad”.

26.2.   Muutused kindlaksmääratud hüvitiste kohustustes (44.2)

| 137. | „Muutused kindlaksmääratud hüvitiste kohustustes” näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste akumuleeritud nüüdisväärtuse algsaldo ja lõppsaldo kooskõlastavat võrdlust. IAS 19 paragrahvis 141 loetletud eri komponentidest tulenev mõju perioodi jooksul esitatakse eraldi. |
| --- | --- |

137.

„Muutused kindlaksmääratud hüvitiste kohustustes” näitab krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste akumuleeritud nüüdisväärtuse algsaldo ja lõppsaldo kooskõlastavat võrdlust. IAS 19 paragrahvis 141 loetletud eri komponentidest tulenev mõju perioodi jooksul esitatakse eraldi.

| 138. | Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste muutuste vormis peab kirje „lõppsaldo [nüüdisväärtus]” summa olema võrdne kirjega „kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustuste nüüdisväärtus”. |
| --- | --- |

138.

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste muutuste vormis peab kirje „lõppsaldo [nüüdisväärtus]” summa olema võrdne kirjega „kindlaksmääratud hüvitistega seotud kohustuste nüüdisväärtus”.

26.3.   Memokirjed [personalikuludega seoses] (44.3)

| 139. | Personalikuludega seotud memokirjete puhul kasutatakse järgmisi määratlusi:






  a) | Kirje „pension ja sarnased kulud” sisaldab summat, mis on perioodi jooksul kajastatud personalikuluna mis tahes töösuhtejärgsete hüvitiste kohustuse puhul (nii kindlaksmääratud sissemaksega skeemid kui ka kindlaksmääratud hüvitistega skeemid), ning sissemakseid sotsiaalkindlustusfondidesse. |
| --- | --- | --- |

139.

Personalikuludega seotud memokirjete puhul kasutatakse järgmisi määratlusi:

a)

Kirje „pension ja sarnased kulud” sisaldab summat, mis on perioodi jooksul kajastatud personalikuluna mis tahes töösuhtejärgsete hüvitiste kohustuse puhul (nii kindlaksmääratud sissemaksega skeemid kui ka kindlaksmääratud hüvitistega skeemid), ning sissemakseid sotsiaalkindlustusfondidesse.

| b) | „Aktsiapõhised maksed” hõlmavad summat, mis perioodil on kajastatud kui personalikulud seoses aktsiapõhiste maksetega. |
| --- | --- |

b)

„Aktsiapõhised maksed” hõlmavad summat, mis perioodil on kajastatud kui personalikulud seoses aktsiapõhiste maksetega.

27.   KASUMIARUANDE TEATAVATE KIRJETE JAOTUS (45)

27.1.   Kasumid või kahjumid, mis tulenevad muu kui müügiks hoitava mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest (45.2)

| 140. | Kahjumid ja kasumid, mis tulenevad sellise mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest, mida ei hoita müügiks, jaotatakse vara liigi alusel; iga kirje peab sisaldama sellest varast (nt kinnisvara, tarkvara, riistvara, kuld, investeeringud) tulenevat kasumit või kahjumit, mille kajastamine on lõpetatud. |
| --- | --- |

140.

Kahjumid ja kasumid, mis tulenevad sellise mittefinantsvara kajastamise lõpetamisest, mida ei hoita müügiks, jaotatakse vara liigi alusel; iga kirje peab sisaldama sellest varast (nt kinnisvara, tarkvara, riistvara, kuld, investeeringud) tulenevat kasumit või kahjumit, mille kajastamine on lõpetatud.

27.2.   Muud tegevustulud ja -kulud (45.3)

| 141. | Muud tegevustulud ja -kulud jaotatakse vastavalt järgmistele kirjetele: õiglase väärtuse mudeli abil mõõdetud materiaalse vara õiglase väärtuse korrigeerimised; kinnisvarainvesteeringuga seotud renditulu ja otsesed tegevuskulud; kasutusrendiga, välja arvatud kinnisvarainvesteeringutega, seotud tulud ja kulud ning ülejäänud tegevustulud ja -kulud. |
| --- | --- |

141.

Muud tegevustulud ja -kulud jaotatakse vastavalt järgmistele kirjetele: õiglase väärtuse mudeli abil mõõdetud materiaalse vara õiglase väärtuse korrigeerimised; kinnisvarainvesteeringuga seotud renditulu ja otsesed tegevuskulud; kasutusrendiga, välja arvatud kinnisvarainvesteeringutega, seotud tulud ja kulud ning ülejäänud tegevustulud ja -kulud.

| 142. | Kirje „muu kui kinnisvarainvesteeringutega seotud kasutusrent” hõlmab veerus „tulud” saadud tulu ning veerus „kulud” kulusid, mis krediidiasutusel või investeerimisühingul kui rendileandjal (kapitalinõuete määruse kohaselt „liisinguandja”) tekkisid seoses oma kapitalirenditegevusega, mis ei ole seotud varadega, mis on liigitatud kinnisvarainvesteeringuteks. Kulud, mis tekkisid krediidiasutusele või investeerimisühingule kui rentnikule, kajastatakse kirjel „muud halduskulud”. |
| --- | --- |

142.

Kirje „muu kui kinnisvarainvesteeringutega seotud kasutusrent” hõlmab veerus „tulud” saadud tulu ning veerus „kulud” kulusid, mis krediidiasutusel või investeerimisühingul kui rendileandjal (kapitalinõuete määruse kohaselt „liisinguandja”) tekkisid seoses oma kapitalirenditegevusega, mis ei ole seotud varadega, mis on liigitatud kinnisvarainvesteeringuteks. Kulud, mis tekkisid krediidiasutusele või investeerimisühingule kui rentnikule, kajastatakse kirjel „muud halduskulud”.

| 143. | Kasum või kahjum, mis tuleneb selliste väärismetallide ja muude kaupade investeeringute uuesti mõõtmisest, mis on mõõdetud õiglases väärtuses, millest on lahutatud müügikulu, kajastatakse kirjetel „Muud tegevustulud. Muu” või „Muud tegevuskulud. Muu”. |
| --- | --- |

143.

Kasum või kahjum, mis tuleneb selliste väärismetallide ja muude kaupade investeeringute uuesti mõõtmisest, mis on mõõdetud õiglases väärtuses, millest on lahutatud müügikulu, kajastatakse kirjetel „Muud tegevustulud. Muu” või „Muud tegevuskulud. Muu”.

28.   OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE (46)

| 144. | Omakapitali muutuste aruandes avalikustatakse iga omakapitali komponendi puhul perioodi alguse (algsaldo) ja perioodi lõpu (lõppsaldo) bilansilise väärtuse võrdlus. |
| --- | --- |

144.

Omakapitali muutuste aruandes avalikustatakse iga omakapitali komponendi puhul perioodi alguse (algsaldo) ja perioodi lõpu (lõppsaldo) bilansilise väärtuse võrdlus.

29.   VIIVISNÕUDED (18)

| 145. | Vormi 18 eesmärgil on viivisnõuded need nõuded, mis vastavad mõnele järgmistest kriteeriumidest:






  a) | olulised nõuded, mille tasumise tähtaega on ületatud üle 90 päeva; |
| --- | --- | --- |

145.

Vormi 18 eesmärgil on viivisnõuded need nõuded, mis vastavad mõnele järgmistest kriteeriumidest:

a)

olulised nõuded, mille tasumise tähtaega on ületatud üle 90 päeva;

| b) | hinnangu kohaselt ei tasu võlgnik tõenäoliselt tema vastu olevaid krediidi iseloomuga nõudeid täielikult, kui tagatist ei realiseerita, hoolimata mis tahes tähtaja ületanud summa olemasolust või sellest, mitu päeva see on ületanud tähtaega. |
| --- | --- |

b)

hinnangu kohaselt ei tasu võlgnik tõenäoliselt tema vastu olevaid krediidi iseloomuga nõudeid täielikult, kui tagatist ei realiseerita, hoolimata mis tahes tähtaja ületanud summa olemasolust või sellest, mitu päeva see on ületanud tähtaega.

| 146. | Nõude liigitamist viivisnõueteks kohaldatakse hoolimata sellest, kas nõue on regulatiivsel eesmärgil vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 makseviivituses või raamatupidamisarvestuslikul eesmärgil kohaldatava raamatupidamistava kohaselt langenud väärtusega. |
| --- | --- |

146.

Nõude liigitamist viivisnõueteks kohaldatakse hoolimata sellest, kas nõue on regulatiivsel eesmärgil vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 makseviivituses või raamatupidamisarvestuslikul eesmärgil kohaldatava raamatupidamistava kohaselt langenud väärtusega.

| 147. | Nõudeid, mida kapitalinõuete määruse artikli 178 kohaselt käsitatakse olevat makseviivituses, ja nõudeid, mis kohaldatava raamatupidamistava kohaselt on langenud väärtusega, käsitatakse alati viivisnõuetena. Nõudeid, millel on käesoleva lisa punktis 38 osutatud „kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul”, ei käsitata viivisnõuetena, välja arvatud juhul, kui need vastavad viivisnõuete kriteeriumidele. |
| --- | --- |

147.

Nõudeid, mida kapitalinõuete määruse artikli 178 kohaselt käsitatakse olevat makseviivituses, ja nõudeid, mis kohaldatava raamatupidamistava kohaselt on langenud väärtusega, käsitatakse alati viivisnõuetena. Nõudeid, millel on käesoleva lisa punktis 38 osutatud „kogumipõhised allahindlused tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumite puhul”, ei käsitata viivisnõuetena, välja arvatud juhul, kui need vastavad viivisnõuete kriteeriumidele.

| 148. | Nõuded liigitatakse viivisnõuete kategooriasse nende täissummas ja võtmata arvesse mis tahes tagatise olemasolu. Olulisust hinnatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| --- | --- |

148.

Nõuded liigitatakse viivisnõuete kategooriasse nende täissummas ja võtmata arvesse mis tahes tagatise olemasolu. Olulisust hinnatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

| 149. | Vormi 18 eesmärgil hõlmab kirje „nõuded” kõiki võlainstrumente (laenud ja ettemaksed, mis hõlmavad ka nõudeid keskpankadele ja muid nõudmiseni hoiuseid ning võlaväärtpaberid) ja bilansiväliseid riskipositsioone, välja arvatud kauplemiseks hoitavaid riskipositsioone. Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad järgmiseid tühistatavaid ja tühistamatuid kirjeid:






  a) | võetud siduvad laenuandmiskohustused; |
| --- | --- | --- |

149.

Vormi 18 eesmärgil hõlmab kirje „nõuded” kõiki võlainstrumente (laenud ja ettemaksed, mis hõlmavad ka nõudeid keskpankadele ja muid nõudmiseni hoiuseid ning võlaväärtpaberid) ja bilansiväliseid riskipositsioone, välja arvatud kauplemiseks hoitavaid riskipositsioone. Bilansivälised riskipositsioonid hõlmavad järgmiseid tühistatavaid ja tühistamatuid kirjeid:

a)

võetud siduvad laenuandmiskohustused;

| b) | antud finantsgarantiid; |
| --- | --- |

b)

antud finantsgarantiid;

| c) | muud võetud siduvad kohustused. |
| --- | --- |

c)

muud võetud siduvad kohustused.

Nõuded hõlmavad põhivarasid ja müügigruppe, mis IFRS 5 kohaselt on liigitatud müügiks hoitavateks.

| 150. | Vormi 18 eesmärgil on nõue „tähtajaks tasumata”, kui mis tahes põhisumma tagasimakset, intressi või teenustasu ei ole tähtajaks tasutud. |
| --- | --- |

150.

Vormi 18 eesmärgil on nõue „tähtajaks tasumata”, kui mis tahes põhisumma tagasimakset, intressi või teenustasu ei ole tähtajaks tasutud.

| 151. | Vormi 18 eesmärgil tähendab „võlgnik” võlgnikku kapitalinõuete määruse artikli 178 tähenduses. |
| --- | --- |

151.

Vormi 18 eesmärgil tähendab „võlgnik” võlgnikku kapitalinõuete määruse artikli 178 tähenduses.

| 152. | Siduvat kohustust käsitatakse viivisnõudena nimiväärtuses, kui selle kasutusse võtmise või muu kasutamise korral kaasneksid sellega nõuded, mille puhul võib esineda risk, et neid ei maksta täies ulatuses tagasi ilma tagatist realiseerimata. |
| --- | --- |

152.

Siduvat kohustust käsitatakse viivisnõudena nimiväärtuses, kui selle kasutusse võtmise või muu kasutamise korral kaasneksid sellega nõuded, mille puhul võib esineda risk, et neid ei maksta täies ulatuses tagasi ilma tagatist realiseerimata.

| 153. | Antud finantsgarantiisid käsitatakse viivisnõuetena nimiväärtuses, kui finantsgarantii puhul on risk, et vastaspool („garantii saanud pool”) realiseerib garantii, sealhulgas eelkõige juhul, kui aluseks olev garanteeritud nõue vastab punktis 145 osutatud kriteeriumidele, mille põhjal seda nõuet käsitatakse viivisnõudena. Kui garantii saanud pool on finantsgarantiilepingu alusel tasumisele kuuluva summa tähtajaks tasumata jätnud, hindab aruandev krediidiasutus või investeerimisühing, kas sellest tulenev nõue vastab viivisnõude kriteeriumidele. |
| --- | --- |

153.

Antud finantsgarantiisid käsitatakse viivisnõuetena nimiväärtuses, kui finantsgarantii puhul on risk, et vastaspool („garantii saanud pool”) realiseerib garantii, sealhulgas eelkõige juhul, kui aluseks olev garanteeritud nõue vastab punktis 145 osutatud kriteeriumidele, mille põhjal seda nõuet käsitatakse viivisnõudena. Kui garantii saanud pool on finantsgarantiilepingu alusel tasumisele kuuluva summa tähtajaks tasumata jätnud, hindab aruandev krediidiasutus või investeerimisühing, kas sellest tulenev nõue vastab viivisnõude kriteeriumidele.

| 154. | Nõuded, mis on liigitatud punkti 145 kohaselt viivisnõueteks, liigitatakse viivisnõueteks kas individuaalselt („tehingupõhiselt”) või konkreetse võlgniku vastu oleva kogunõude põhjal („võlgnikupõhiselt”). Viivisnõuete liigitamisel individuaalselt või konkreetse võlgniku vastu oleva nõudena kasutatakse eri liiki viivisnõuete puhul järgmisi liigitamise põhimõtteid:






  a) | viivisnõuete puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 178 kohaselt makseviivituses olevaks, kasutatakse artiklis 178 esitatud liigitust; |
| --- | --- | --- |

154.

Nõuded, mis on liigitatud punkti 145 kohaselt viivisnõueteks, liigitatakse viivisnõueteks kas individuaalselt („tehingupõhiselt”) või konkreetse võlgniku vastu oleva kogunõude põhjal („võlgnikupõhiselt”). Viivisnõuete liigitamisel individuaalselt või konkreetse võlgniku vastu oleva nõudena kasutatakse eri liiki viivisnõuete puhul järgmisi liigitamise põhimõtteid:

a)

viivisnõuete puhul, mis on liigitatud kapitalinõuete määruse artikli 178 kohaselt makseviivituses olevaks, kasutatakse artiklis 178 esitatud liigitust;

| b) | nõuete puhul, mis on liigitatud viivisnõueteks tulenevalt väärtuse langusest vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, kasutatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaseid väärtuse languse kajastamise kriteeriume; |
| --- | --- |

b)

nõuete puhul, mis on liigitatud viivisnõueteks tulenevalt väärtuse langusest vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, kasutatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaseid väärtuse languse kajastamise kriteeriume;

| c) | muude viivisnõuete suhtes, mida ei ole liigitatud makseviivituses ega langenud väärtusega olevaks, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 178 sätteid, mis käsitlevad makseviivituses olevaid nõudeid. |
| --- | --- |

c)

muude viivisnõuete suhtes, mida ei ole liigitatud makseviivituses ega langenud väärtusega olevaks, kohaldatakse kapitalinõuete määruse artikli 178 sätteid, mis käsitlevad makseviivituses olevaid nõudeid.

| 155. | Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on võlgniku suhtes bilansilisi riskipositsioone, mille tasumise tähtaega on ületatud rohkem kui 90 päeva ja kõnealuste tähtajaks tasumata nõuete bilansiline brutoväärtus moodustab rohkem kui 20 % kõigi asjaomase võlgniku suhtes olevate bilansiliste riskipositsioonide bilansilisest brutoväärtusest, käsitatakse kõiki asjaomase võlgniku suhtes olevaid bilansilisi ja bilansiväliseid riskipositsioone viivisnõuetena. Kui võlgnik kuulub konsolideerimisgruppi, tuleb hinnata vajadust käsitada viivisnõuetena ka konsolideerimisgruppi kuuluvate muude üksuste suhtes olevaid riskipositsioone, kui neid juba ei käsitata olevat langenud väärtusega või makseviivituses vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178, välja arvatud riskipositsioone, mis on seotud eraldiseisvate vaidlustega, mis ei ole seotud vastaspoole maksevõimega. |
| --- | --- |

155.

Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on võlgniku suhtes bilansilisi riskipositsioone, mille tasumise tähtaega on ületatud rohkem kui 90 päeva ja kõnealuste tähtajaks tasumata nõuete bilansiline brutoväärtus moodustab rohkem kui 20 % kõigi asjaomase võlgniku suhtes olevate bilansiliste riskipositsioonide bilansilisest brutoväärtusest, käsitatakse kõiki asjaomase võlgniku suhtes olevaid bilansilisi ja bilansiväliseid riskipositsioone viivisnõuetena. Kui võlgnik kuulub konsolideerimisgruppi, tuleb hinnata vajadust käsitada viivisnõuetena ka konsolideerimisgruppi kuuluvate muude üksuste suhtes olevaid riskipositsioone, kui neid juba ei käsitata olevat langenud väärtusega või makseviivituses vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178, välja arvatud riskipositsioone, mis on seotud eraldiseisvate vaidlustega, mis ei ole seotud vastaspoole maksevõimega.

| 156. | Nõudeid ei käsitata enam viivisnõuetena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | nõue vastab väljumiskriteeriumidele, mida aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab langenud väärtusega ja makseviivituses olevana liigitamise lõpetamiseks; |
| --- | --- | --- |

156.

Nõudeid ei käsitata enam viivisnõuetena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

nõue vastab väljumiskriteeriumidele, mida aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab langenud väärtusega ja makseviivituses olevana liigitamise lõpetamiseks;

| b) | võlgniku olukord on paranenud niivõrd, et tõenäoliselt tehakse tagasimakse täies mahus vastavalt algsetele või vajaduse korral muudetud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

võlgniku olukord on paranenud niivõrd, et tõenäoliselt tehakse tagasimakse täies mahus vastavalt algsetele või vajaduse korral muudetud tingimustele;

| c) | võlgnikul ei ole ühtegi tähtajaks tasumata summat, mille tasumise tähtaega on ületatud rohkem kui 90 päeva. |
| --- | --- |

c)

võlgnikul ei ole ühtegi tähtajaks tasumata summat, mille tasumise tähtaega on ületatud rohkem kui 90 päeva.

Nõuet liigitatakse jätkuvalt viivisnõudeks seni, kuni need tingimused on täidetud, isegi kui nõue vastab juba viivisnõudena liigitamise lõpetamise kriteeriumidele, mida aruandev krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab langenud väärtusega või makseviivituses olevana liigitamiseks vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale või kapitalinõuete määruse artiklile 178.

Viivisnõude liigitamine IFRS 5 kohaseks müügiks hoitavaks põhivaraks ei lõpeta selle liigitamist viivisnõudeks, kuna viivisnõuete määratlus hõlmab müügiks hoitavaid põhivarasid.

| 157. | Kui viivisnõuete suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, (6) ei käsitata neid nõudeid enam viivisnõuetena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | nõudeid ei käsitata olevat langenud väärtusega või makseviivituses; |
| --- | --- | --- |

157.

Kui viivisnõuete suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, (6) ei käsitata neid nõudeid enam viivisnõuetena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

nõudeid ei käsitata olevat langenud väärtusega või makseviivituses;

| b) | makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamisest on möödas üks aasta; |
| --- | --- |

b)

makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamisest on möödas üks aasta;

| c) | pärast makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamist ei ole ühtegi tähtajaks tasumata summat ega kahtlust seoses nõude täieliku tagasimaksmisega vastavalt tingimustele, mida kohaldatakse pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist. Kahtluste puudumine tehakse kindlaks pärast seda, kui krediidiasutus või investeerimisühing on analüüsinud võlgniku finantsseisundit. Kahtlused võidakse lugeda lõppenuks, kui võlgnik on tasunud (oma korrapäraste maksete kaudu vastavalt tingimustele, mida kohaldatakse pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist) kokku summa, mis on võrdne summaga, mis eelnevalt oli tähtajaks tasumata (kui oli tähtajaks tasumata summasid) või mis on maha kantud (kui tähtajaks tasumata summasid ei olnud) makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete alusel või kui võlgnik on muul viisil tõendanud oma suutlikkust täita pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist kohaldatavaid tingimusi. |
| --- | --- |

c)

pärast makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamist ei ole ühtegi tähtajaks tasumata summat ega kahtlust seoses nõude täieliku tagasimaksmisega vastavalt tingimustele, mida kohaldatakse pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist. Kahtluste puudumine tehakse kindlaks pärast seda, kui krediidiasutus või investeerimisühing on analüüsinud võlgniku finantsseisundit. Kahtlused võidakse lugeda lõppenuks, kui võlgnik on tasunud (oma korrapäraste maksete kaudu vastavalt tingimustele, mida kohaldatakse pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist) kokku summa, mis on võrdne summaga, mis eelnevalt oli tähtajaks tasumata (kui oli tähtajaks tasumata summasid) või mis on maha kantud (kui tähtajaks tasumata summasid ei olnud) makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete alusel või kui võlgnik on muul viisil tõendanud oma suutlikkust täita pärast makseraskuste tõttu restruktureerimist kohaldatavaid tingimusi.

Neid konkreetseid väljumistingimusi kohaldatakse lisaks kriteeriumidele, mida aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad langenud väärtusega ja makseviivituses olevate nõuete suhtes vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale või kapitalinõuete määruse artiklile 178.

| 158. | Tähtajaks tasumata nõuded kajastatakse nende kogusummas nõuetekohaselt teenindatavate ja viivisnõuete kategooriates eraldi. Nõuetekohaselt teenindatavad nõudeid, mille tasumise tähtaega on ületatud vähem kui 90 päeva, kajastatakse nende kogusummas eraldi. |
| --- | --- |

158.

Tähtajaks tasumata nõuded kajastatakse nende kogusummas nõuetekohaselt teenindatavate ja viivisnõuete kategooriates eraldi. Nõuetekohaselt teenindatavad nõudeid, mille tasumise tähtaega on ületatud vähem kui 90 päeva, kajastatakse nende kogusummas eraldi.

| 159. | Viivisnõuded kajastatakse jaotatuna tähtaja ületamise ajavahemikesse. Nõudeid, mille tasumise tähtaega ei ole ületatud või mille tasumise tähtaega on ületatud kuni 90 päeva, kuid mis on siiski määratletud kui viivisnõuded tulenevalt tõenäosusest, et tagasimakset ei tehta täies ulatuses, kajastatakse selleks ettenähtud veerus. Nõuded, mille puhul on tegu nii tähtaja ületanud summadega kui ka tõenäosusega, et tagasimakset ei tehta täies ulatuses, jaotatakse tähtaja ületamise ajavahemikesse vastavalt sellele, mitu päeva on tähtaega ületatud.
  Nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused esitatakse real 070 ning samuti vormi 18 ridadel 080 ja 100.
  Viivisnõudeid, mis on liigitatud IFRS 5 kohaselt müügiks hoitavaks, vormis 18 ei esitata. |
| --- | --- |

159.

Viivisnõuded kajastatakse jaotatuna tähtaja ületamise ajavahemikesse. Nõudeid, mille tasumise tähtaega ei ole ületatud või mille tasumise tähtaega on ületatud kuni 90 päeva, kuid mis on siiski määratletud kui viivisnõuded tulenevalt tõenäosusest, et tagasimakset ei tehta täies ulatuses, kajastatakse selleks ettenähtud veerus. Nõuded, mille puhul on tegu nii tähtaja ületanud summadega kui ka tõenäosusega, et tagasimakset ei tehta täies ulatuses, jaotatakse tähtaja ületamise ajavahemikesse vastavalt sellele, mitu päeva on tähtaega ületatud.

Nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused esitatakse real 070 ning samuti vormi 18 ridadel 080 ja 100.

Viivisnõudeid, mis on liigitatud IFRS 5 kohaselt müügiks hoitavaks, vormis 18 ei esitata.

| 160. | Järgmised nõuded esitatakse eraldi veergudes:






  a) | nõuded, mida käsitatakse olevat langenud väärtusega vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, välja arvatud nõuded, mille puhul on kahjum küll tekkinud, kuid arvestuses seda kahjumit ei ole kajastatud; |
| --- | --- | --- |

160.

Järgmised nõuded esitatakse eraldi veergudes:

a)

nõuded, mida käsitatakse olevat langenud väärtusega vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale, välja arvatud nõuded, mille puhul on kahjum küll tekkinud, kuid arvestuses seda kahjumit ei ole kajastatud;

| b) | nõuded, mida käsitatakse makseviivituses olevana vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178. |
| --- | --- |

b)

nõuded, mida käsitatakse makseviivituses olevana vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178.

| 161. | Kirjete „varade väärtuse akumuleeritud langus” ja „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused” andmed esitatakse vastavalt punktile 46. „Varade väärtuse akumuleeritud langus” tähendab nõude bilansilise väärtuse vähendamist kas otseselt või allahindluse konto kasutamise kaudu. Viivisnõuete puhul kajastatud varade väärtuse akumuleeritud langus ei hõlma tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumeid. Tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumid kajastatakse nõuetekohaselt teenindatavate nõuete väärtuse akumuleeritud languses. Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate nõuete puhul kajastatakse „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused” kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga. |
| --- | --- |

161.

Kirjete „varade väärtuse akumuleeritud langus” ja „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused” andmed esitatakse vastavalt punktile 46. „Varade väärtuse akumuleeritud langus” tähendab nõude bilansilise väärtuse vähendamist kas otseselt või allahindluse konto kasutamise kaudu. Viivisnõuete puhul kajastatud varade väärtuse akumuleeritud langus ei hõlma tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumeid. Tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumid kajastatakse nõuetekohaselt teenindatavate nõuete väärtuse akumuleeritud languses. Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate nõuete puhul kajastatakse „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused” kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga.

| 162. | Teave seoses viivisnõuetega hoitavate tagatiste ja saadud finantsgarantiide koha esitatakse eraldi. Saadud tagatiste ja saadud finantsgarantiide puhul esitatavad summad arvutatakse kooskõlas punktidega 79–82. Seepärast on nii tagatise kui ka finantsgarantiide puhul esitatud summade kogusumma ülempiiriks seotud nõude bilansiline väärtus. |
| --- | --- |

162.

Teave seoses viivisnõuetega hoitavate tagatiste ja saadud finantsgarantiide koha esitatakse eraldi. Saadud tagatiste ja saadud finantsgarantiide puhul esitatavad summad arvutatakse kooskõlas punktidega 79–82. Seepärast on nii tagatise kui ka finantsgarantiide puhul esitatud summade kogusumma ülempiiriks seotud nõude bilansiline väärtus.

30.   MAKSERASKUSTE TÕTTU RESTRUKTUREERITUD NÕUDED (19)

| 163. | Vormi 19 eesmärgil on makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded võlalepingud, mille suhtes on rakendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed hõlmavad järelandemiste tegemist võlgniku suhtes, kel on raskusi või tekkimas raskused oma siduvate finantskohustuste täitmisel (edaspidi „finantsraskused”). |
| --- | --- |

163.

Vormi 19 eesmärgil on makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded võlalepingud, mille suhtes on rakendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed hõlmavad järelandemiste tegemist võlgniku suhtes, kel on raskusi või tekkimas raskused oma siduvate finantskohustuste täitmisel (edaspidi „finantsraskused”).

| 164. | Vormi 19 eesmärgil osutab järeleandmine ühele järgmistest tegevustest:






  a) | lepingu selliste varasemate tingimuste muutmine, mille puhul leitakse, et võlgnik ei ole võimeline neid täitma oma finantsraskuste tõttu (edaspidi „probleemne võlg”), mis põhjustab võla teenindamise ebapiisava suutlikkuse, ja neid muudatusi ei oleks tehtud, kui võlgnik ei oleks finantsraskustes; |
| --- | --- | --- |

164.

Vormi 19 eesmärgil osutab järeleandmine ühele järgmistest tegevustest:

a)

lepingu selliste varasemate tingimuste muutmine, mille puhul leitakse, et võlgnik ei ole võimeline neid täitma oma finantsraskuste tõttu (edaspidi „probleemne võlg”), mis põhjustab võla teenindamise ebapiisava suutlikkuse, ja neid muudatusi ei oleks tehtud, kui võlgnik ei oleks finantsraskustes;

| b) | probleemse võlalepingu täielik või osaline refinantseerimine, mida ei oleks tehtud, kui võlgnik ei oleks finantsraskustes. |
| --- | --- |

b)

probleemse võlalepingu täielik või osaline refinantseerimine, mida ei oleks tehtud, kui võlgnik ei oleks finantsraskustes.

Järelandmisega võib laenuandja jaoks kaasneda kahju.

| 165. | Tõendid järelandmise kohta hõlmavad järgmist:






  a) | muudetud lepingutingimuste ja varasemate lepingutingimuste erinevus, mis on võlgniku kasuks; |
| --- | --- | --- |

165.

Tõendid järelandmise kohta hõlmavad järgmist:

a)

muudetud lepingutingimuste ja varasemate lepingutingimuste erinevus, mis on võlgniku kasuks;

| b) | muudetud lepingusse soodsamate tingimuste lisamine, kui need tingimused, mida oleks pakutud sarnase riskiprofiiliga muudele võlgnikele sama krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt samal ajal. |
| --- | --- |

b)

muudetud lepingusse soodsamate tingimuste lisamine, kui need tingimused, mida oleks pakutud sarnase riskiprofiiliga muudele võlgnikele sama krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt samal ajal.

| 166. | Selliste klauslite kasutamist, mis juhul, kui võlgnik kasutab neid kaalutlusõiguse alusel, võimaldavad võlgnikul muuta lepingutingimusi (edaspidi „lepingus sisalduvad makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslid”), käsitatakse järeleandmisena juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing kiidab nende klauslite kasutamise heaks ning järeldab, et võlgnikul on finantsraskused. |
| --- | --- |

166.

Selliste klauslite kasutamist, mis juhul, kui võlgnik kasutab neid kaalutlusõiguse alusel, võimaldavad võlgnikul muuta lepingutingimusi (edaspidi „lepingus sisalduvad makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslid”), käsitatakse järeleandmisena juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing kiidab nende klauslite kasutamise heaks ning järeldab, et võlgnikul on finantsraskused.

| 167. | „Refinantseerimine” tähendab võlalepingute kasutamist, et tagada selliste muude võlalepingute täielik või osaline tasumine, mille kehtivaid tingimusi võlgnik ei suuda täita. |
| --- | --- |

167.

„Refinantseerimine” tähendab võlalepingute kasutamist, et tagada selliste muude võlalepingute täielik või osaline tasumine, mille kehtivaid tingimusi võlgnik ei suuda täita.

| 168. | Vormi 19 eesmärgil hõlmab „võlgnik” kõiki võlgniku konsolideerimisgruppi kuuluvaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes on kaasatud raamatupidamisarvestuse kohasesse konsolideerimisse. |
| --- | --- |

168.

Vormi 19 eesmärgil hõlmab „võlgnik” kõiki võlgniku konsolideerimisgruppi kuuluvaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes on kaasatud raamatupidamisarvestuse kohasesse konsolideerimisse.

| 169. | Vormi 19 eesmärgil hõlmab „võlg” laene ja ettemakseid (mis hõlmavad ka nõudeid keskpankadele ja muid nõudmiseni hoiuseid), võlaväärtpabereid ning võetud tühistatavaid ja tühistamatuid siduvaid laenuandmiskohustusi, kuid mitte kauplemiseks hoitavaid riskipositsioone. „Võlg” hõlmab põhivarasid ja müügigruppe, mis IFRS 5 kohaselt on liigitatud müügiks hoitavateks. |
| --- | --- |

169.

Vormi 19 eesmärgil hõlmab „võlg” laene ja ettemakseid (mis hõlmavad ka nõudeid keskpankadele ja muid nõudmiseni hoiuseid), võlaväärtpabereid ning võetud tühistatavaid ja tühistamatuid siduvaid laenuandmiskohustusi, kuid mitte kauplemiseks hoitavaid riskipositsioone. „Võlg” hõlmab põhivarasid ja müügigruppe, mis IFRS 5 kohaselt on liigitatud müügiks hoitavateks.

| 170. | Vormi 19 eesmärgil on mõistel „võlg” sama tähendus nagu punktis 169 esitatud mõistel „võlg”. |
| --- | --- |

170.

Vormi 19 eesmärgil on mõistel „võlg” sama tähendus nagu punktis 169 esitatud mõistel „võlg”.

| 171. | Vormi 19 eesmärgil tähendab „krediidiasutus või investeerimisühing” seda krediidiasutust või investeerimisühingut, kes rakendas makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. |
| --- | --- |

171.

Vormi 19 eesmärgil tähendab „krediidiasutus või investeerimisühing” seda krediidiasutust või investeerimisühingut, kes rakendas makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| 172. | Nõudeid käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena, kui on tehtud järeleandmine, olenemata sellest, kas tähtajaks on tasumata mõni summa või kas nõuded on liigitatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt langenud väärtusega olevaks või vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 makseviivituses olevaks. Nõudeid ei käsitata makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena, kui võlgnik ei ole finantsraskustes. Sellest olenemata käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmetena järgmist:






  a) | muudetud leping, mis on liigitatud viivisnõudeks enne muudatust või oleks liigitatud viivisnõudeks juhul, kui muudatust ei oleks tehtud; |
| --- | --- | --- |

172.

Nõudeid käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena, kui on tehtud järeleandmine, olenemata sellest, kas tähtajaks on tasumata mõni summa või kas nõuded on liigitatud kohaldatava raamatupidamistava kohaselt langenud väärtusega olevaks või vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 178 makseviivituses olevaks. Nõudeid ei käsitata makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena, kui võlgnik ei ole finantsraskustes. Sellest olenemata käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmetena järgmist:

a)

muudetud leping, mis on liigitatud viivisnõudeks enne muudatust või oleks liigitatud viivisnõudeks juhul, kui muudatust ei oleks tehtud;

| b) | lepingusse tehtud muudatus sisaldab võla osalist või täielikku tühistamist võla mahakandmise kaudu; |
| --- | --- |

b)

lepingusse tehtud muudatus sisaldab võla osalist või täielikku tühistamist võla mahakandmise kaudu;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing kiidab heaks lepingus sisalduvate makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslite kasutamise võlgniku puhul, kelle vastu on viivisnõuded või kelle vastu oleks viivisnõuded, kui kõnealuseid klausleid ei kasutataks; |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing kiidab heaks lepingus sisalduvate makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslite kasutamise võlgniku puhul, kelle vastu on viivisnõuded või kelle vastu oleks viivisnõuded, kui kõnealuseid klausleid ei kasutataks;

| d) | samal ajal või ajaliselt lähedal sellele, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb järeleandmise täiendava võla puhul, tasus võlgnik sama krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud muu lepingu põhisumma tagasimakse või intressimakse, mis oli viivisnõue või mis ilma refinantseerimiseta oleks liigitatud viivisnõudeks. |
| --- | --- |

d)

samal ajal või ajaliselt lähedal sellele, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb järeleandmise täiendava võla puhul, tasus võlgnik sama krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud muu lepingu põhisumma tagasimakse või intressimakse, mis oli viivisnõue või mis ilma refinantseerimiseta oleks liigitatud viivisnõudeks.

| 173. | Muudatust, mis hõlmab tagasimakseid, mis on tehtud tagatise enda valdusesse võtmisega, käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmena, kui muudatus on järeleandmine. |
| --- | --- |

173.

Muudatust, mis hõlmab tagasimakseid, mis on tehtud tagatise enda valdusesse võtmisega, käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmena, kui muudatus on järeleandmine.

| 174. | Järgmistel juhtudel tekib ümberlükatav eeldus, et on toimunud makseraskuste tõttu restruktureerimine:






  a) | muudetud leping oli täies ulatuses või osaliselt tähtajaks tasumata rohkem kui 30 päeva (ilma et see oleks viivisnõue) vähemalt korra kolme kuu jooksul enne selle muutmist või oleks ilma muutmiseta tähtajaks osaliselt või täielikult tasumata rohkem kui 30 päeva; |
| --- | --- | --- |

174.

Järgmistel juhtudel tekib ümberlükatav eeldus, et on toimunud makseraskuste tõttu restruktureerimine:

a)

muudetud leping oli täies ulatuses või osaliselt tähtajaks tasumata rohkem kui 30 päeva (ilma et see oleks viivisnõue) vähemalt korra kolme kuu jooksul enne selle muutmist või oleks ilma muutmiseta tähtajaks osaliselt või täielikult tasumata rohkem kui 30 päeva;

| b) | samal ajal või ajaliselt lähedal sellele, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb järeleandmise täiendava võla puhul, tasus võlgnik sama krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud muu lepingu põhisumma tagasimakse või intressimakse, mis oli refinantseerimisele eelneva kolme kuu jooksul vähemalt korra tähtajaks osaliselt või täielikult tasumata 30 päeva; |
| --- | --- |

b)

samal ajal või ajaliselt lähedal sellele, kui krediidiasutus või investeerimisühing teeb järeleandmise täiendava võla puhul, tasus võlgnik sama krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud muu lepingu põhisumma tagasimakse või intressimakse, mis oli refinantseerimisele eelneva kolme kuu jooksul vähemalt korra tähtajaks osaliselt või täielikult tasumata 30 päeva;

| c) | krediidiasutus või investeerimisühing kiidab heaks lepingus sisalduvate makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslite kasutamise võlgnike puhul, kes on ületanud tasumise tähtaega 30 päeva, või võlgnike puhul, kes ületaksid tasumise tähtaega 30 päeva, kui neid klausleid ei kasutataks. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutus või investeerimisühing kiidab heaks lepingus sisalduvate makseraskuste tõttu restruktureerimise klauslite kasutamise võlgnike puhul, kes on ületanud tasumise tähtaega 30 päeva, või võlgnike puhul, kes ületaksid tasumise tähtaega 30 päeva, kui neid klausleid ei kasutataks.

| 175. | Finantsraskusi hinnatakse võlgniku tasemel, nagu on osutatud punktis 168. Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena käsitatakse ainult neid nõudeid, mille suhtes on rakendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. |
| --- | --- |

175.

Finantsraskusi hinnatakse võlgniku tasemel, nagu on osutatud punktis 168. Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuetena käsitatakse ainult neid nõudeid, mille suhtes on rakendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| 176. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded arvatakse viivisnõuete või nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriasse vastavalt punktidele 145–162 ja 177–179. Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeks liigitamine lõpetatakse, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:






  a) | makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuet käsitatakse nõuetekohaselt teenindatavana, sealhulgas juhul, kui see on eemaldatud viivisnõuete kategooriast pärast seda, kui võlgniku finantsseisundi analüüsist nähtus, et see enam ei vastanud tingimustele, mille alusel saaks seda käsitada viivisnõudena; |
| --- | --- | --- |

176.

Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded arvatakse viivisnõuete või nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriasse vastavalt punktidele 145–162 ja 177–179. Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeks liigitamine lõpetatakse, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a)

makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuet käsitatakse nõuetekohaselt teenindatavana, sealhulgas juhul, kui see on eemaldatud viivisnõuete kategooriast pärast seda, kui võlgniku finantsseisundi analüüsist nähtus, et see enam ei vastanud tingimustele, mille alusel saaks seda käsitada viivisnõudena;

| b) | möödunud on vähemalt kahe aasta pikkune katseaeg alates kuupäevast, mil makseraskuste tõttu restruktureeritud nõue käsitati olevat nõuetekohaselt teenindatav; |
| --- | --- |

b)

möödunud on vähemalt kahe aasta pikkune katseaeg alates kuupäevast, mil makseraskuste tõttu restruktureeritud nõue käsitati olevat nõuetekohaselt teenindatav;

| c) | katseajast vähemalt poole ajal tehti korrapäraselt põhisumma või intressi makseid rohkem kui mittemärkimisväärse kogusumma ulatuses; |
| --- | --- |

c)

katseajast vähemalt poole ajal tehti korrapäraselt põhisumma või intressi makseid rohkem kui mittemärkimisväärse kogusumma ulatuses;

| d) | ükski võlgniku vastu olev nõue ei ole katseaja lõpuks rohkem kui 30 päeva üle tähtaja tasumata. |
| --- | --- |

d)

ükski võlgniku vastu olev nõue ei ole katseaja lõpuks rohkem kui 30 päeva üle tähtaja tasumata.

| 177. | Kui punktis 176 osutatud tingimused ei ole katseaja lõpus täidetud, jätkatakse kuni kõigi tingimuste täitmiseni nõude käsitamist katseajal oleva nõuetekohaselt teenindatava makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudena. Tingimuste täitmist hinnatakse vähemalt kord kvartalis. Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on IFRS 5 kohaselt liigitatud müügiks hoitavaks põhivaraks, on jätkuvalt liigitatud makseraskuste tõttu restruktureeritud nõueteks, kuna makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete määratlus hõlmab müügiks hoitavaid põhivarasid. |
| --- | --- |

177.

Kui punktis 176 osutatud tingimused ei ole katseaja lõpus täidetud, jätkatakse kuni kõigi tingimuste täitmiseni nõude käsitamist katseajal oleva nõuetekohaselt teenindatava makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudena. Tingimuste täitmist hinnatakse vähemalt kord kvartalis. Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on IFRS 5 kohaselt liigitatud müügiks hoitavaks põhivaraks, on jätkuvalt liigitatud makseraskuste tõttu restruktureeritud nõueteks, kuna makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete määratlus hõlmab müügiks hoitavaid põhivarasid.

| 178. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuet võib käsitada nõuetekohaselt teenindatavana alates kuupäevast, mil rakendati makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, kui täidetud on mõni järgmistest tingimustest:






  a) | kõnealuste meetmete rakendamine ei ole põhjustanud nõude liigitamist viivisnõudeks; |
| --- | --- | --- |

178.

Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuet võib käsitada nõuetekohaselt teenindatavana alates kuupäevast, mil rakendati makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, kui täidetud on mõni järgmistest tingimustest:

a)

kõnealuste meetmete rakendamine ei ole põhjustanud nõude liigitamist viivisnõudeks;

| b) | nõuet ei käsitatud viivisnõudena kuupäeval, mil rakendati makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. |
| --- | --- |

b)

nõuet ei käsitatud viivisnõudena kuupäeval, mil rakendati makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| 179. | Kui katseajal oleva nõuetekohaselt teenindatava makseraskuste tõttu restruktureeritud nõude suhtes, mis on viivisnõuete kategooriast eemaldatud, rakendatakse täiendavaid makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid või selle tasumise tähtaega ületatakse rohkem kui 30 päeva, liigitatakse see viivisnõudeks. |
| --- | --- |

179.

Kui katseajal oleva nõuetekohaselt teenindatava makseraskuste tõttu restruktureeritud nõude suhtes, mis on viivisnõuete kategooriast eemaldatud, rakendatakse täiendavaid makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid või selle tasumise tähtaega ületatakse rohkem kui 30 päeva, liigitatakse see viivisnõudeks.

| 180. | Kirje „nõuetekohaselt teenindatavad nõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid” hõlmab makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis ei vasta viivisnõudena käsitamise kriteeriumidele ja need arvatakse nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriasse. Nõuetekohaselt teenindatav makseraskuste tõttu restruktureeritud nõue on katseajal vastavalt punktile 176, muu hulgas ka siis, kui kohaldatakse punkti 178. Katseajal olevaid makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis on viivisnõuete kategooriast eemaldatud, kajastatakse eraldi nõuetekohaselt teenindatavate nõuete hulgas, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, veerus „millest: katseajal olevad nõuetekohaselt teenindatavad makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded”.
  Kirje „viivisnõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid” hõlmab makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis vastavad viivisnõudena käsitamise kriteeriumidele ja need arvatakse viivisnõuete kategooriasse. Kõnealused viivisnõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, hõlmavad järgmist:






  a) | nõuded, mis on muutunud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamise tulemusena viivisnõueteks; |
| --- | --- | --- |

180.

Kirje „nõuetekohaselt teenindatavad nõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid” hõlmab makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis ei vasta viivisnõudena käsitamise kriteeriumidele ja need arvatakse nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriasse. Nõuetekohaselt teenindatav makseraskuste tõttu restruktureeritud nõue on katseajal vastavalt punktile 176, muu hulgas ka siis, kui kohaldatakse punkti 178. Katseajal olevaid makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis on viivisnõuete kategooriast eemaldatud, kajastatakse eraldi nõuetekohaselt teenindatavate nõuete hulgas, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, veerus „millest: katseajal olevad nõuetekohaselt teenindatavad makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded”.

Kirje „viivisnõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid” hõlmab makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis vastavad viivisnõudena käsitamise kriteeriumidele ja need arvatakse viivisnõuete kategooriasse. Kõnealused viivisnõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, hõlmavad järgmist:

a)

nõuded, mis on muutunud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamise tulemusena viivisnõueteks;

| b) | nõuded, mis olid enne makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamist viivisnõuded; |
| --- | --- |

b)

nõuded, mis olid enne makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmete rakendamist viivisnõuded;

| c) | makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriast eemaldatud, sealhulgas punkti 179 kohaldamisel ümberliigitatud nõuded. |
| --- | --- |

c)

makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on nõuetekohaselt teenindatavate nõuete kategooriast eemaldatud, sealhulgas punkti 179 kohaldamisel ümberliigitatud nõuded.

Kui makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid laiendatakse viivisnõuetele, esitatakse kõnealuste makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuete summa eraldi veerus „millest: viivisnõuete makseraskuste tõttu restruktureerimine”.

Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mis on liigitatud nõueteks keskpankadele ja muudeks nõudmiseni hoiusteks, esitatakse real 070 ja samuti vormi 19 ridadel 080 ja 100.

Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid, mis on liigitatud IFRS 5 kohaselt müügiks hoitavaks, vormis 19 ei esitata.

| 181. | Veerg „Refinantseerimine” sisaldab makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmena kvalifitseeruva refinantseerimise tehingu osana sõlmitud uue lepingu („võla refinantseerimine”) bilansilist brutoväärtust ning vana, tagasimakstud lepingu bilansilist brutoväärtust, mis ikka veel kuulub tasumisele. |
| --- | --- |

181.

Veerg „Refinantseerimine” sisaldab makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmena kvalifitseeruva refinantseerimise tehingu osana sõlmitud uue lepingu („võla refinantseerimine”) bilansilist brutoväärtust ning vana, tagasimakstud lepingu bilansilist brutoväärtust, mis ikka veel kuulub tasumisele.

| 182. | Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mille puhul on kasutatud muudatuste tegemise ja refinantseerimise kombinatsiooni, liigitatakse veergu „Instrumendid, mille tingimusi on muudetud” või veergu „Refinantseerimine”, vastavalt sellele, millisel meetmel oli suurem mõju rahavoogudele. Pankade puuli poolt refinantseerimist kajastatakse veerus „Refinantseerimine” kogu summas, milles aruandev krediidiasutus või investeerimisühing refinantseeris võlga või milles refinantseeritud võlg ikka veel aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule tasumisele kuulub. Mitme võla struktureerimist uueks võlaks kajastatakse muudatusena, välja arvatud juhul, kui on olemas ka refinantseerimise tehing, millel on rahavoogudele veelgi suurem mõju. Kui probleemse nõude tingimuste muutmise kaudu toimuva makseraskuste tõttu restruktureerimise tulemusena selle nõude kajastamine lõpetatakse ja kajastatakse uus nõue, käsitatakse seda uut nõuet makseraskuste tõttu restruktureeritud võlana. |
| --- | --- |

182.

Makseraskuste tõttu restruktureeritud nõuded, mille puhul on kasutatud muudatuste tegemise ja refinantseerimise kombinatsiooni, liigitatakse veergu „Instrumendid, mille tingimusi on muudetud” või veergu „Refinantseerimine”, vastavalt sellele, millisel meetmel oli suurem mõju rahavoogudele. Pankade puuli poolt refinantseerimist kajastatakse veerus „Refinantseerimine” kogu summas, milles aruandev krediidiasutus või investeerimisühing refinantseeris võlga või milles refinantseeritud võlg ikka veel aruandvale krediidiasutusele või investeerimisühingule tasumisele kuulub. Mitme võla struktureerimist uueks võlaks kajastatakse muudatusena, välja arvatud juhul, kui on olemas ka refinantseerimise tehing, millel on rahavoogudele veelgi suurem mõju. Kui probleemse nõude tingimuste muutmise kaudu toimuva makseraskuste tõttu restruktureerimise tulemusena selle nõude kajastamine lõpetatakse ja kajastatakse uus nõue, käsitatakse seda uut nõuet makseraskuste tõttu restruktureeritud võlana.

| 183. | Varade väärtuse akumuleeritud langus ja krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused kajastatakse vastavalt punktile 46. „Varade väärtuse akumuleeritud langus” tähendab nõude bilansilise väärtuse vähendamist kas otseselt või allahindluse konto kasutamise kaudu. „Varade väärtuse akumuleeritud languse” summa, mis esitatakse viivisnõuete kohta veerus „viivisnõuete puhul, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid”, ei sisalda tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumeid. Tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumid kajastatakse veerus „nõuetekohaselt teenindatavate nõuete puhul, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid”. Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate nõuete puhul kajastatakse „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused” kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga. |
| --- | --- |

183.

Varade väärtuse akumuleeritud langus ja krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused kajastatakse vastavalt punktile 46. „Varade väärtuse akumuleeritud langus” tähendab nõude bilansilise väärtuse vähendamist kas otseselt või allahindluse konto kasutamise kaudu. „Varade väärtuse akumuleeritud languse” summa, mis esitatakse viivisnõuete kohta veerus „viivisnõuete puhul, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid”, ei sisalda tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumeid. Tekkinud, kuid arvestuses kajastamata kahjumid kajastatakse veerus „nõuetekohaselt teenindatavate nõuete puhul, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid”. Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate nõuete puhul kajastatakse „krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused” kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga.

3. OSA

RISKIPOSITSIOONI KLASSIDE JA VASTASPOOLE SEKTORITE MÄÄRAMINE

| 1. | Järgnevates tabelites esitatakse ülevaade neist riskipositsiooni klassidest, mida kasutatakse kapitalinõuete määruse kohaselt kapitalinõuete arvutamiseks, ja FINREP tabelites kasutatavatest vastaspoole sektoritest.

  Tabel 2.


  Standardmeetod








  Standardmeetodi riskipositsiooni klassid (kapitalinõuete määruse artikkel 112) | FINREPi vastaspoole sektorid | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu |

1.

Järgnevates tabelites esitatakse ülevaade neist riskipositsiooni klassidest, mida kasutatakse kapitalinõuete määruse kohaselt kapitalinõuete arvutamiseks, ja FINREP tabelites kasutatavatest vastaspoole sektoritest.

Tabel 2.

Standardmeetod

Standardmeetodi riskipositsiooni klassid (kapitalinõuete määruse artikkel 112)

FINREPi vastaspoole sektorid

Märkused

a)

Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu

| 1) | Keskpangad |
| --- | --- |

1)

Keskpangad

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| b) | Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu |
| --- | --- |

b)

Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| c) | Nõuded avaliku sektori asutuste vastu |
| --- | --- |

c)

Nõuded avaliku sektori asutuste vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| d) | Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu |
| --- | --- |

d)

Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| e) | Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu |
| --- | --- |

e)

Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| f) | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu |
| --- | --- |

f)

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| g) | Nõuded äriühingute vastu |
| --- | --- |

g)

Nõuded äriühingute vastu

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

| h) | Jaenõuded |
| --- | --- |

h)

Jaenõuded

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| i) | Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid |
| --- | --- |

i)

Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| j) | Makseviivituses olevad riskipositsioonid |
| --- | --- |

j)

Makseviivituses olevad riskipositsioonid

| 1) | Keskpangad |
| --- | --- |

1)

Keskpangad

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| ja) | Eriti suure riskiga seotud kirjed |
| --- | --- |

ja)

Eriti suure riskiga seotud kirjed

| 1) | Keskpangad |
| --- | --- |

1)

Keskpangad

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| k) | Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid |
| --- | --- |

k)

Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| l) | Väärtpaberistamise positsioonid |
| --- | --- |

l)

Väärtpaberistamise positsioonid

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid tuleks määrata FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt väärtpaberistamisega seotud riskile. Kui väärtpaberistatud positsioonid on jätkuvalt bilansis kajastatud, on FINREP tabelites vastaspoole sektoriteks nende positsioonide vahetute vastaspoolte sektorid.

| m) | Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu |
| --- | --- |

m)

Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingute vastu

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| n) | Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid |
| --- | --- |

n)

Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid

Omakapitaliinstrumendid

Investeeringud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatesse tuleb liigitada FINREP aruannetes omakapitaliinstrumentideks, olenemata sellest, kas kapitalinõuete määruse kohaselt on arvessevõtmine lubatud.

| o) | Omakapitali investeeringud |
| --- | --- |

o)

Omakapitali investeeringud

Omakapitaliinstrumendid

FINREP aruannetes on omakapitali investeeringud jagatud instrumentidena eri finantsvarade kategooriatesse.

| p) | Muud kirjed |
| --- | --- |

p)

Muud kirjed

Bilansi eri kirjed

FINREP aruannetes võib muud kirjed kajastada eri varakategooriates.

Tabel 3.

Sisereitingute meetod

| Sisereitingute meetodi riskipositsiooni klassid (kapitalinõuete määruse artikkel 147) | FINREPi vastaspoole sektorid | Märkused |
| --- | --- | --- |
| a) | Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu |

Sisereitingute meetodi riskipositsiooni klassid (kapitalinõuete määruse artikkel 147)

FINREPi vastaspoole sektorid

Märkused

a)

Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu

| 1) | Keskpangad |
| --- | --- |

1)

Keskpangad

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| b) | Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu (st krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning mõnede valitsemissektori üksuste ja mitmepoolsete pankade vastu) |
| --- | --- |

b)

Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu (st krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning mõnede valitsemissektori üksuste ja mitmepoolsete pankade vastu)

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| c) | Nõuded äriühingute vastu |
| --- | --- |

c)

Nõuded äriühingute vastu

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| d) | Jaenõuded |
| --- | --- |

d)

Jaenõuded

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt vahetu vastaspoole laadile

| e) | Omakapitali investeeringud |
| --- | --- |

e)

Omakapitali investeeringud

Omakapitaliinstrumendid

FINREP aruannetes on omakapitali investeeringud jagatud instrumentidena eri finantsvarade kategooriatesse.

| f) | Väärtpaberistamise positsioonid |
| --- | --- |

f)

Väärtpaberistamise positsioonid

| 2) | Valitsemissektor |
| --- | --- |

2)

Valitsemissektor

| 3) | Krediidiasutused |
| --- | --- |

3)

Krediidiasutused

| 4) | Muud finantssektori äriühingud |
| --- | --- |

4)

Muud finantssektori äriühingud

| 5) | Finantssektorivälised äriühingud |
| --- | --- |

5)

Finantssektorivälised äriühingud

| 6) | Kodumajapidamised |
| --- | --- |

6)

Kodumajapidamised

Need riskipositsioonid määratakse FINREP vastaspoole sektoritele vastavalt väärtpaberistamise positsioonidega seotud riskile. Kui väärtpaberistatud positsioonid on jätkuvalt bilansis kajastatud, on FINREP tabelites vastaspoole sektoriteks nende positsioonide vahetute vastaspoolte sektorid.

| g) | Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga |
| --- | --- |

g)

Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga

Bilansi eri kirjed

FINREP aruannetes võib muud kirjed kajastada eri varakategooriates.”

---

(1)  Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 25/2009, 19. detsember 2008, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32) (ELT L 15, 20.1.2009, lk 14).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ, 8. detsember 1986, pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

3

(4)  Neljas nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ, 25. juuli 1978, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11).

4

(5)  Komisjoni soovitus, 6. mai 2003, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (K(2003)1422) (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

5

(6)  Viivisnõuded, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid, on loetletud punktis 180.

6

---

VI LISA

„IX LISA

RISKIDE KONTSENTREERUMISE JA KONTSENTRATSIOONIRISKI ARUANDLUSE JUHISED

Sisukord

| I OSA: ÜLDISED JUHISED | 259 |
| --- | --- |

| 1. | Struktuur ja põhimõtted | 259 |
| --- | --- | --- |

1.

| II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 259 |
| --- | --- |

| 1. | Riskide kontsentreerumise aruandluse ulatus ja tase | 259 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Vormi LE ülesehitus | 260 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | LE-aruandluses kasutatavad mõisted ja üldised juhised | 260 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | C 26.00 – Piirmäärasid käsitlev LE-vorm | 261 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Juhised konkreetsete ridade kohta | 261 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 5. | C 27.00 – Vastaspoole andmed (vorm LE1) | 262 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 262 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 6. | C 28.00 – Kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid (vorm LE2) | 264 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 264 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 7. | C 29.00 – Andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE3) | 269 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 269 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 8. | C 30.00 – Tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes (vorm LE4) | 270 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 270 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 9. | C 31.00 – Tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes: andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE5) | 271 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 271 |
| --- | --- | --- |

9.1.

I OSA: ÜLDISED JUHISED

1.   Struktuur ja põhimõtted

| 1. | Riskide kontsentreerumise („LE”) aruandluse raamistik koosneb kuuest vormist, mis hõlmavad järgmist teavet:






  a) | riskide kontsentreerumise piirmäärad; |
| --- | --- | --- |

1.

Riskide kontsentreerumise („LE”) aruandluse raamistik koosneb kuuest vormist, mis hõlmavad järgmist teavet:

a)

riskide kontsentreerumise piirmäärad;

| b) | vastaspoole andmed (vorm LE1); |
| --- | --- |

b)

vastaspoole andmed (vorm LE1);

| c) | kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid (vorm LE2); |
| --- | --- |

c)

kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid (vorm LE2);

| d) | andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE3); |
| --- | --- |

d)

andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE3);

| e) | tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes (vorm LE4); |
| --- | --- |

e)

tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes (vorm LE4);

| f) | tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes: andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE5). |
| --- | --- |

f)

tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes: andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE5).

| 2. | Juhised sisaldavad viiteid õigussätetele ning üksikasjalikku teavet andmete kohta, mis tuleb igas vormis esitada. |
| --- | --- |

2.

Juhised sisaldavad viiteid õigussätetele ning üksikasjalikku teavet andmete kohta, mis tuleb igas vormis esitada.

| 3. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on juhistes ja valideerimise eeskirjades järgitud järgmistes punktides kirjeldatud nummerdamise põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.

Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on juhistes ja valideerimise eeskirjades järgitud järgmistes punktides kirjeldatud nummerdamise põhimõtteid.

| 4. | Üldiselt on juhistes ja valideerimise eeskirjades kasutatud järgmist tähistust: {vorm;rida;veerg}. Märkimaks, et kõik aruandes esitatud read on valideeritud, tuleb kasutada tärni. |
| --- | --- |

4.

Üldiselt on juhistes ja valideerimise eeskirjades kasutatud järgmist tähistust: {vorm;rida;veerg}. Märkimaks, et kõik aruandes esitatud read on valideeritud, tuleb kasutada tärni.

| 5. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}. |
| --- | --- |

5.

Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida;veerg}.

| 6. | ABS (väärtus): absoluutväärtus ilma märgita. Kõik summad, mis suurendavad riskipositsioone, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Ja vastupidi: kõik summad, mis vähendavad riskipositsioone, kajastatakse negatiivse arvuga. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (-), ei esitata kõnealuse kirje all positiivset arvu. |
| --- | --- |

6.

ABS (väärtus): absoluutväärtus ilma märgita. Kõik summad, mis suurendavad riskipositsioone, kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Ja vastupidi: kõik summad, mis vähendavad riskipositsioone, kajastatakse negatiivse arvuga. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (-), ei esitata kõnealuse kirje all positiivset arvu.

II OSA: VORMIDE TÄITMISE JUHISED

Käesolevas lisas esitatud juhiseid seoses riskide kontsentreerumise aruandlusega kohaldatakse ka artiklites 9 ja 11 nõutud märkimisväärsete riskipositsioonide aruandluse suhtes vastavalt kõnealustes artiklites määratletud ulatusele.

1.   Riskide kontsentreerumise aruandluse ulatus ja tase

| 1. | Teabe esitamiseks riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „kapitalinõuete määrus”) artikli 394 lõikele 1 soolo alusel tuleb krediidiasutusel või investeerimisühingul kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. |
| --- | --- |

1.

Teabe esitamiseks riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „kapitalinõuete määrus”) artikli 394 lõikele 1 soolo alusel tuleb krediidiasutusel või investeerimisühingul kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3.

| 2. | Teabe esitamiseks riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõikele 1 konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. |
| --- | --- |

2.

Teabe esitamiseks riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõikele 1 konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3.

| 3. | Aruandes tuleb kajastada kõik kapitalinõuete määruse artiklis 392 määratletud mõiste alla kuuluvad riskide kontsentreerumised, kaasa arvatud riskide kontsentreerumised, mida ei võeta arvesse otsustamisel, kas kapitalinõuete määruse artiklis 395 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäär on ületatud või mitte. |
| --- | --- |

3.

Aruandes tuleb kajastada kõik kapitalinõuete määruse artiklis 392 määratletud mõiste alla kuuluvad riskide kontsentreerumised, kaasa arvatud riskide kontsentreerumised, mida ei võeta arvesse otsustamisel, kas kapitalinõuete määruse artiklis 395 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäär on ületatud või mitte.

| 4. | Teabe esitamiseks 20 kõige suurema riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 viimasele lausele konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükki, kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. Nende 20 kõige suurema riskide kontsentreerumise kindlaksmääramiseks kasutatakse riskipositsiooni väärtust, mis saadakse vormi LE2 veeru 320 („Vabastatud summad”) lahutamisel sama vormi veeru 210 („Kokku”) summast. |
| --- | --- |

4.

Teabe esitamiseks 20 kõige suurema riskide kontsentreerumise kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 viimasele lausele konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal, kelle suhtes kohaldatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. peatükki, kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. Nende 20 kõige suurema riskide kontsentreerumise kindlaksmääramiseks kasutatakse riskipositsiooni väärtust, mis saadakse vormi LE2 veeru 320 („Vabastatud summad”) lahutamisel sama vormi veeru 210 („Kokku”) summast.

| 5. | Teabe esitamiseks kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes või kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktidele a kuni d konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. Teabe esitamiseks nende riskipositsioonide tähtajastruktuuri kohta vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktile e tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE4 ja LE5. Nende 20 suurima riskide kontsentreerumise kindlaksmääramiseks kasutatakse vormi LE2 veerus 210 („Kokku”) arvutatud riskipositsiooni väärtust. |
| --- | --- |

5.

Teabe esitamiseks kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes või kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktidele a kuni d konsolideeritud alusel tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE1, LE2 ja LE3. Teabe esitamiseks nende riskipositsioonide tähtajastruktuuri kohta vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktile e tuleb liikmesriigis tegutseval emaettevõtjal kasutada vorme LE4 ja LE5. Nende 20 suurima riskide kontsentreerumise kindlaksmääramiseks kasutatakse vormi LE2 veerus 210 („Kokku”) arvutatud riskipositsiooni väärtust.

| 6. | Andmed riskide kontsentreerumiste kohta ning vastavate suurimate riskide kontsentreerumiste kohta omavahel seotud klientide rühmade suhtes ja üksikklientide suhtes, kes ei kuulu omavahel seotud klientide rühma, esitatakse vormil LE2, millel omavahel seotud klientide rühm kajastatakse üheainsa riskipositsioonina. |
| --- | --- |

6.

Andmed riskide kontsentreerumiste kohta ning vastavate suurimate riskide kontsentreerumiste kohta omavahel seotud klientide rühmade suhtes ja üksikklientide suhtes, kes ei kuulu omavahel seotud klientide rühma, esitatakse vormil LE2, millel omavahel seotud klientide rühm kajastatakse üheainsa riskipositsioonina.

| 7. | Vormil LE3 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed riskipositsioonide kohta üksikklientide suhtes, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormil LE2. Kui riskipositsioon üksikkliendi suhtes on kajastatud vormil LE2, siis vormile LE3 seda teist korda enam ei märgita. |
| --- | --- |

7.

Vormil LE3 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed riskipositsioonide kohta üksikklientide suhtes, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormil LE2. Kui riskipositsioon üksikkliendi suhtes on kajastatud vormil LE2, siis vormile LE3 seda teist korda enam ei märgita.

2.   Vormi LE ülesehitus

| 8. | Vormi LE1 veergudesse märgitakse üksikklientide või omavahel seotud klientide rühmade, kelle suhtes krediidiasutusel või investeerimisühingul on olemas riskipositsioon, andmed. |
| --- | --- |

8.

Vormi LE1 veergudesse märgitakse üksikklientide või omavahel seotud klientide rühmade, kelle suhtes krediidiasutusel või investeerimisühingul on olemas riskipositsioon, andmed.

| 9. | Vormide LE2 ja LE3 veergudes esitatakse järgmised teabeblokid:






  a) | riskipositsiooni väärtus enne vabastuste kohaldamist ja enne krediidiriskide maandamise mõju arvessevõtmist, sealhulgas otsesed ja kaudsed riskipositsioonid ning täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mis on seotud riskipositsiooniga alusvara suhtes; |
| --- | --- | --- |

9.

Vormide LE2 ja LE3 veergudes esitatakse järgmised teabeblokid:

a)

riskipositsiooni väärtus enne vabastuste kohaldamist ja enne krediidiriskide maandamise mõju arvessevõtmist, sealhulgas otsesed ja kaudsed riskipositsioonid ning täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mis on seotud riskipositsiooniga alusvara suhtes;

| b) | vabastuste kohaldamise ja krediidiriskide maandamise tehnikate rakendamise mõju; |
| --- | --- |

b)

vabastuste kohaldamise ja krediidiriskide maandamise tehnikate rakendamise mõju;

| c) | kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtus pärast vabastuste kohaldamist ja pärast krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist. |
| --- | --- |

c)

kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtus pärast vabastuste kohaldamist ja pärast krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist.

| 10. | Vormide LE4 ja LE5 veergudes esitatakse teave tähtajaklasside kohta, millesse jaotatakse eeldatavad tähtaeguvad summad, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

10.

Vormide LE4 ja LE5 veergudes esitatakse teave tähtajaklasside kohta, millesse jaotatakse eeldatavad tähtaeguvad summad, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes.

3.   LE-aruandluses kasutatavad mõisted ja üldised juhised

| 11. | „Omavahel seotud klientide rühm” on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 39. |
| --- | --- |

11.

„Omavahel seotud klientide rühm” on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 39.

| 12. | „Reguleerimata finantssektori ettevõtja” on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punktis 5. |
| --- | --- |

12.

„Reguleerimata finantssektori ettevõtja” on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 142 lõike 1 punktis 5.

| 13. | „Krediidiasutused ja investeerimisühingud” on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 3. |
| --- | --- |

13.

„Krediidiasutused ja investeerimisühingud” on määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 3.

| 14. | Aruandes tuleb välja tuua nõuded „tsiviilõiguslike ühingute” vastu. Lisaks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud liitma tsiviilõiguslike ühingute krediidisummad iga partneri võlgnevusele. Nõuded tsiviilõiguslike ühingute vastu, mis kätkevad kvoote, tuleb jagada või eraldada partneritele nende vastavate kvootide järgi. Teatavad struktuurid (nt ühiskontod, pärijate ühendused, variisikute laenud), mis toimivad tegelikes tsiviilõiguslikes ühendustes, tuleb aruandes esitada samamoodi kui tsiviilõiguslikud ühendused. |
| --- | --- |

14.

Aruandes tuleb välja tuua nõuded „tsiviilõiguslike ühingute” vastu. Lisaks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud liitma tsiviilõiguslike ühingute krediidisummad iga partneri võlgnevusele. Nõuded tsiviilõiguslike ühingute vastu, mis kätkevad kvoote, tuleb jagada või eraldada partneritele nende vastavate kvootide järgi. Teatavad struktuurid (nt ühiskontod, pärijate ühendused, variisikute laenud), mis toimivad tegelikes tsiviilõiguslikes ühendustes, tuleb aruandes esitada samamoodi kui tsiviilõiguslikud ühendused.

| 15. | Vara ja bilansiväliseid kirjeid kasutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 389 ilma riskikaalude ja -astmeteta. Krediidi ümberhindlustegureid bilansiväliste kirjete suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

15.

Vara ja bilansiväliseid kirjeid kasutatakse vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 389 ilma riskikaalude ja -astmeteta. Krediidi ümberhindlustegureid bilansiväliste kirjete suhtes ei kohaldata.

| 16. | „Riskipositsioonid” on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 389:






  a) | kõik kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas kapitalinõuete määruse artiklis 400 sätestatud kirjed, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punktide a kuni d alla kuuluvad kirjed; |
| --- | --- | --- |

16.

„Riskipositsioonid” on määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 389:

a)

kõik kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad varad ja bilansivälised kirjed, sealhulgas kapitalinõuete määruse artiklis 400 sätestatud kirjed, välja arvatud kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punktide a kuni d alla kuuluvad kirjed;

| b) | „kaudsed riskipositsioonid” on riskipositsioonid, mis omistatakse garantii andjale või tagatise väljastajale – ja mitte vahetule laenuvõtjale – kooskõlas kapitalinõuete määruse artikliga 403. Siinsed määratlused ei või ühelgi võimalikul moel erineda alusaktis sätestatud määratlustest.] |
| --- | --- |

b)

„kaudsed riskipositsioonid” on riskipositsioonid, mis omistatakse garantii andjale või tagatise väljastajale – ja mitte vahetule laenuvõtjale – kooskõlas kapitalinõuete määruse artikliga 403. Siinsed määratlused ei või ühelgi võimalikul moel erineda alusaktis sätestatud määratlustest.]

Riskipositsioonid omavahel seotud klientide rühmade suhtes arvutatakse artikli 390 lõike 5 kohaselt.

| 17. | Riskide kontsentreerumiste riskipositsioonide väärtuste arvutamisel on lubatud võtta arvesse „tasaarvestuskokkuleppeid”, nagu sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 390 lõigetes 1, 2 ja 3. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendi riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile, võttes kõnealuste meetodite kohaldamisel kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki kohaselt arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvestuskokkulepete mõju. Repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute riskipositsiooni väärtuse võib kindlaks määrata kas vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. või 6. peatükile. Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 296 esitatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolega sõlmitud lepingujärgsest toodetevahelisest tasaarvestuskokkuleppest tuleneva ühtse juriidilise kohustuse riskipositsiooni väärtus LE vormides kui „muud siduvad kohustused”. |
| --- | --- |

17.

Riskide kontsentreerumiste riskipositsioonide väärtuste arvutamisel on lubatud võtta arvesse „tasaarvestuskokkuleppeid”, nagu sätestatud kapitalinõuete määruse artikli 390 lõigetes 1, 2 ja 3. Kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendi riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatükile, võttes kõnealuste meetodite kohaldamisel kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 6. peatüki kohaselt arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvestuskokkulepete mõju. Repotehingute, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute, pika arveldustähtajaga tehingute ja võimenduslaenu tehingute riskipositsiooni väärtuse võib kindlaks määrata kas vastavalt kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 4. või 6. peatükile. Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 296 esitatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolega sõlmitud lepingujärgsest toodetevahelisest tasaarvestuskokkuleppest tuleneva ühtse juriidilise kohustuse riskipositsiooni väärtus LE vormides kui „muud siduvad kohustused”.

| 18. | „Riskipositsiooni väärtus” arvutatakse kapitalinõuete määruse artikli 390 kohaselt. |
| --- | --- |

18.

„Riskipositsiooni väärtus” arvutatakse kapitalinõuete määruse artikli 390 kohaselt.

| 19. | Vabastuste täieliku või osalise kohaldamise ning krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikate rakendamise mõju riskipositsioonide arvutamisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikele 1 on kirjeldatud kõnealuse määruse artiklites 399–403. |
| --- | --- |

19.

Vabastuste täieliku või osalise kohaldamise ning krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikate rakendamise mõju riskipositsioonide arvutamisel vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikele 1 on kirjeldatud kõnealuse määruse artiklites 399–403.

| 20. | Pöördrepolepingud, mis kuuluvad seoses riskide kontsentreerumisega aruandes kajastamisele, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 402 lõike 3 kohaselt. Tingimusel et kapitalinõuete määruse artikli 402 lõike 3 kriteeriumid on täidetud, esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed riskide kontsentreerumiste kohta kõigi kolmandate isikute suhtes nõude summas, mida tehingu vastaspool omab selle kolmanda isiku vastu, ja mitte nõude summas vastaspoole vastu. |
| --- | --- |

20.

Pöördrepolepingud, mis kuuluvad seoses riskide kontsentreerumisega aruandes kajastamisele, kajastatakse kapitalinõuete määruse artikli 402 lõike 3 kohaselt. Tingimusel et kapitalinõuete määruse artikli 402 lõike 3 kriteeriumid on täidetud, esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed riskide kontsentreerumiste kohta kõigi kolmandate isikute suhtes nõude summas, mida tehingu vastaspool omab selle kolmanda isiku vastu, ja mitte nõude summas vastaspoole vastu.

4.   C 26.00 – Piirmäärasid käsitlev LE-vorm

4.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Muud isikud ja üksused kui krediidiasutused ja investeerimisühingud

  Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1, artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt ii, artikli 458 lõige 10 ja artikli 459 punkt b.
  Aruandes tuleb esitada muude vastaspoolte kui krediidiasutused ja investeerimisühingud suhtes kohaldatava piirmäära summa. Selleks summaks on 25 % aktsepteeritud kapitalist, mis märgitakse I lisa vormi 4 reale 226, juhul kui siseriiklike meetmete kohaldamise tõttu vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 või kapitalinõuete määruse artikli 459 punkti b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ei kehti rangem protsendimäär. |
| 020 | Krediidiasutused ja investeerimisühingud

  Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1, artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt ii, artikli 458 lõige 10 ja artikli 459 punkt b.
  Aruandes tuleb esitada krediidiasutustest või investeerimisühingutest vastaspoolte suhtes kohaldatava piirmäära summa. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikele 1 on see summa järgmine:






  — | kui 25 % aktsepteeritud kapitalist on suurem summa kui 150 miljonit eurot (või väiksem piirmäär kui 150 miljonit eurot, mille on kehtestanud pädev asutus kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kolmanda lõiguga), tuleb aruandes esitada summa, mis on 25 % aktsepteeritud kapitalist; |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

Muud isikud ja üksused kui krediidiasutused ja investeerimisühingud

Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1, artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt ii, artikli 458 lõige 10 ja artikli 459 punkt b.

Aruandes tuleb esitada muude vastaspoolte kui krediidiasutused ja investeerimisühingud suhtes kohaldatava piirmäära summa. Selleks summaks on 25 % aktsepteeritud kapitalist, mis märgitakse I lisa vormi 4 reale 226, juhul kui siseriiklike meetmete kohaldamise tõttu vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 458 või kapitalinõuete määruse artikli 459 punkti b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ei kehti rangem protsendimäär.

020

Krediidiasutused ja investeerimisühingud

Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1, artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkt ii, artikli 458 lõige 10 ja artikli 459 punkt b.

Aruandes tuleb esitada krediidiasutustest või investeerimisühingutest vastaspoolte suhtes kohaldatava piirmäära summa. Vastavalt kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikele 1 on see summa järgmine:

—

kui 25 % aktsepteeritud kapitalist on suurem summa kui 150 miljonit eurot (või väiksem piirmäär kui 150 miljonit eurot, mille on kehtestanud pädev asutus kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kolmanda lõiguga), tuleb aruandes esitada summa, mis on 25 % aktsepteeritud kapitalist;

| — | kui 150 miljonit eurot (või väiksem piirmäär, mille on kehtestanud pädev asutus kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kolmanda lõiguga) on suurem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist, tuleb aruandes esitada 150 miljonit eurot (või pädeva asutuse kehtestatud väiksem piirmäär). Kui krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kindlaks madalama piirmäära oma aktsepteeritud kapitaliga seoses, nagu nõutud kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikega 1, esitatakse aruandes see piirmäär. |
| --- | --- |

—

kui 150 miljonit eurot (või väiksem piirmäär, mille on kehtestanud pädev asutus kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kolmanda lõiguga) on suurem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist, tuleb aruandes esitada 150 miljonit eurot (või pädeva asutuse kehtestatud väiksem piirmäär). Kui krediidiasutus või investeerimisühing on määranud kindlaks madalama piirmäära oma aktsepteeritud kapitaliga seoses, nagu nõutud kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikega 1, esitatakse aruandes see piirmäär.

Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 6 või artikli 458 kohaste siseriiklike meetmete või kapitalinõuete määruse artikli 459 punkti b kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaldamise korral võivad need piirmäärad olla rangemad.

030

Krediidiasutused ja investeerimisühingud %-des

Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõige 1 ja artikli 459 punkt a.

Summa, mis tuleb aruandes esitada, on absoluutne piirmäär (mis on esitatud real 020), mis on väljendatud protsendina aktsepteeritud kapitalist.

5.   C 27.00 – Vastaspoole andmed (vorm LE1)

5.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010–070 | Vastaspoole andmed:

  Krediidiasutus või investeerimisühing esitab aruandes kõigi vastaspoolte andmed, kelle kohta ta esitab teavet vormides C 28.00–C 31.00. Andmeid omavahel seotud klientide rühma kohta ei esitata, v.a juhul, kui siseriiklikus aruandlussüsteemis on sellisele rühmale määratud kordumatu kood.
  Kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punktiga a peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama nende vastaspoolte andmed, kelle suhtes neil esineb riskide kontsentreerumine, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 392.
  Kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktiga a peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama nende vastaspoolte andmed, kelle suhtes neil on kõige suurem riskide kontsentreerumine (juhul kui vastaspooleks on krediidiasutus või investeerimisühing või reguleerimata finantssektori ettevõtja). |
| 010 | Kood

  Kood on rea tunnus ning on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Koodi kasutatakse üksiku vastaspoole identifitseerimiseks. Selle veeru eesmärk on siiski siduda vormis C 27.00 esitatud vastaspoole andmed vormides C 28.00 – C 31.00 esitatud riskipositsioonidega. Omavahel seotud klientide rühma koodi ei esitata, v.a juhul, kui siseriiklikus aruandlussüsteemis on sellisele rühmale määratud kordumatu kood. Koode tuleb kasutada aja jooksul järjepidevalt.
  Koodi ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist, välja arvatud juhul, kui liidus on olemas ühtne kodeerimissüsteem. |
| 020 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud klientide rühma kohta, peab nimi vastama rühma nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.
  Omavahel seotud klientide rühma puhul on esitatavaks nimeks emaettevõtja nimi ning juhul, kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on selleks nimeks rühma ärinimi. |
| 030 | LEI kood

  Vastaspoole kui juriidilise isiku ülemaailmne tunnuskood. |
| 040 | Vastaspoole residentsus

  Kasutatakse riigi, kus vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole residentsust vaja märkida. |
| 050 | Vastaspoole sektor

  Iga vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt FINREPi majandussektorite klassidest:
  i) keskpangad; ii) valitsemissektor; iii) krediidiasutused; iv) muud finantsettevõtjad; v) mittefinantsettevõtjad; vi) kodumajapidamised.
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole majandussektorit vaja märkida. |
| 060 | NACE kood

  Majandussektorite tähistamiseks kasutatakse NACE koode (Nomenclature statistique des activités économiques dans l'Union européenne – Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator).
  See veerg täidetakse ainult „muudest finantsettevõtjatest” ja „mittefinantsettevõtjatest” vastaspoolte puhul. „Mittefinantsettevõtjate” puhul märgitakse NACE kood üheelemendilise täpsusega (nt „F – Ehitus”) ning „muude finantsettevõtjate” puhul kaheelemendilise täpsusega, mis kajastab eraldi teavet kindlustustegevuse kohta (nt „K65 – Kindlustus, edasikindlustus ja kogumispension, välja arvatud kohustuslik sotsiaalkindlustus”).
  „Muude finantsettevõtjate” ja „mittefinantsettevõtjate” majandussektorid määratakse kindlaks vastavalt FINREPi vastaspoolte liigitusele.
  Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole NACE koodi vaja märkida. |
| 070 | Vastaspoole liik

  Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõige 2.
  Kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes seotud vastaspoole ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes seotud vastaspoole liigi märkimiseks kasutatakse krediidiasutuste või investeerimisühingute puhul tähist „I” ning reguleerimata finantssektori ettevõtjate puhul tähist „U”. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010–070

Vastaspoole andmed:

Krediidiasutus või investeerimisühing esitab aruandes kõigi vastaspoolte andmed, kelle kohta ta esitab teavet vormides C 28.00–C 31.00. Andmeid omavahel seotud klientide rühma kohta ei esitata, v.a juhul, kui siseriiklikus aruandlussüsteemis on sellisele rühmale määratud kordumatu kood.

Kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punktiga a peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama nende vastaspoolte andmed, kelle suhtes neil esineb riskide kontsentreerumine, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artiklis 392.

Kooskõlas kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punktiga a peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud esitama nende vastaspoolte andmed, kelle suhtes neil on kõige suurem riskide kontsentreerumine (juhul kui vastaspooleks on krediidiasutus või investeerimisühing või reguleerimata finantssektori ettevõtja).

010

Kood

Kood on rea tunnus ning on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Koodi kasutatakse üksiku vastaspoole identifitseerimiseks. Selle veeru eesmärk on siiski siduda vormis C 27.00 esitatud vastaspoole andmed vormides C 28.00 – C 31.00 esitatud riskipositsioonidega. Omavahel seotud klientide rühma koodi ei esitata, v.a juhul, kui siseriiklikus aruandlussüsteemis on sellisele rühmale määratud kordumatu kood. Koode tuleb kasutada aja jooksul järjepidevalt.

Koodi ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist, välja arvatud juhul, kui liidus on olemas ühtne kodeerimissüsteem.

020

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud klientide rühma kohta, peab nimi vastama rühma nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.

Omavahel seotud klientide rühma puhul on esitatavaks nimeks emaettevõtja nimi ning juhul, kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on selleks nimeks rühma ärinimi.

030

LEI kood

Vastaspoole kui juriidilise isiku ülemaailmne tunnuskood.

040

Vastaspoole residentsus

Kasutatakse riigi, kus vastaspool on asutatud, ISO koodi 3166-1-alfa-2 (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide pseudo-ISO koodid, mis on kättesaadavad Eurostati maksebilansi käsiraamatu viimases väljaandes).

Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole residentsust vaja märkida.

050

Vastaspoole sektor

Iga vastaspool liigitatakse ühe majandussektori alla lähtuvalt FINREPi majandussektorite klassidest:

i) keskpangad; ii) valitsemissektor; iii) krediidiasutused; iv) muud finantsettevõtjad; v) mittefinantsettevõtjad; vi) kodumajapidamised.

Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole majandussektorit vaja märkida.

060

NACE kood

Majandussektorite tähistamiseks kasutatakse NACE koode (Nomenclature statistique des activités économiques dans l'Union européenne – Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator).

See veerg täidetakse ainult „muudest finantsettevõtjatest” ja „mittefinantsettevõtjatest” vastaspoolte puhul. „Mittefinantsettevõtjate” puhul märgitakse NACE kood üheelemendilise täpsusega (nt „F – Ehitus”) ning „muude finantsettevõtjate” puhul kaheelemendilise täpsusega, mis kajastab eraldi teavet kindlustustegevuse kohta (nt „K65 – Kindlustus, edasikindlustus ja kogumispension, välja arvatud kohustuslik sotsiaalkindlustus”).

„Muude finantsettevõtjate” ja „mittefinantsettevõtjate” majandussektorid määratakse kindlaks vastavalt FINREPi vastaspoolte liigitusele.

Omavahel seotud klientide rühmade puhul ei ole NACE koodi vaja märkida.

070

Vastaspoole liik

Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõige 2.

Kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes seotud vastaspoole ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes seotud vastaspoole liigi märkimiseks kasutatakse krediidiasutuste või investeerimisühingute puhul tähist „I” ning reguleerimata finantssektori ettevõtjate puhul tähist „U”.

6.   C 28.00 – Kauplemisportfelli mittekuuluvad ja kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid (vorm LE2)

6.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Kood

  Kui omavahel seotud klientide rühmal on riiklikul tasandil kordumatu kood olemas, tuleb see esitada omavahel seotud klientide rühma koodina. Kui riiklikul tasandil kordumatu kood puudub, on esitatavaks koodiks emaettevõtja kood vormis C 27.00.
  Kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on esitatavaks koodiks selle üksiküksuse kood, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu arvates selles omavahel seotud klientide rühmas kõige tähtsam üksus. Igal muul juhul peab kood vastama üksiku vastaspoole koodile.
  Koode tuleb kasutada aja jooksul järjepidevalt.
  Koodi ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist, välja arvatud juhul, kui ELis on olemas ühtne kodeerimissüsteem. |
| 020 | Rühm või üksikklient

  Andmete esitamisel riskipositsioonide kohta üksikklientide suhtes märgib krediidiasutus või investeerimisühing selle numbriga „1” ning andmete esitamisel riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmade suhtes märgib ta selle numbriga „2”. |
| 030 | Tehingud, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõige 7.
  Kooskõlas riiklike pädevate asutuste täiendavate tehniliste spetsifikatsioonidega, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioon aruandes märgitud vastaspoole suhtes tehingu kaudu, mis on seotud riskipositsiooniga alusvara suhtes, märgib ta aruandesse sõna „jah” vaste, vastasel korral sõna „ei” vaste. |
| 040–180 | Esmased riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artiklid 24, 389, 390 ja 392.
  Sellesse veergude rühma märgib krediidiasutus või investeerimisühing tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes, tulenevate otseste riskipositsioonide, kaudsete riskipositsioonide ja täiendavate riskipositsioonide esmased riskipositsioonid.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 389 kasutatakse vara ja bilansiväliseid kirjeid ilma riskikaalude ja -astmeteta. Krediidi ümberhindlustegureid bilansiväliste kirjete suhtes ei kohaldata.
  Nendesse veergudesse märgitakse esmased riskipositsioonid, s.o riskipositsioonide väärtused, milles ei ole arvesse võetud väärtuste korrigeerimisi ega eraldisi, mis arvatakse maha veerus 210.
  Riskipositsiooni mõiste ja selle väärtuse arvutamise viis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 389 ja 390. Varade ja bilansiväliste kirjete hindamine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava raamatupidamistava kohaselt, kooskõlas kapitalinõuete määruse artikliga 24.
  Nendesse veergudesse märgitakse omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid, mis ei ole artikli 390 lõike 6 punkti e kohased riskipositsioonid. Need riskipositsioonid arvatakse maha veerus 200.
  Neisse veergudesse ei märgita kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punktides a kuni d osutatud riskipositsioone.
  Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 400 hõlmavad esmased riskipositsioonid kõiki varasid ja bilansiväliseid kirjeid. Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikes 1 sätestatud vabastatud summad arvatakse maha veerus 320.
  Märgitakse nii kauplemisportfelli mittekuuluvad kui ka kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid.
  Kui riskipositsioonid tuleb esitada finantsinstrumentide kaupa ja eri tasaarvestuskokkulepetest tulenevad eri riskipositsioonid moodustavad üheainsa riskipositsiooni, liigitatakse see riskipositsioon vastavalt finantsinstrumendile, mis vastab tasaarvestuskokkuleppes märgitud peamisele varale (vt lisaks sissejuhatav osa). |
| 040 | Esmane riskipositsioon kokku

  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing järgmiste komponentide summa: otsesed riskipositsioonid ja kaudsed riskipositsioonid pluss täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad riskipositsioonist tehingute suhtes, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes. |
| 050 | Millest: makseviivituses olevad

  Kapitalinõuete määruse artikkel 178.
  Siin kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selle osa kogu esmasest riskipositsioonist, mis vastab makseviivituses olevatele riskipositsioonidele. |
| 060–110 | Otsesed riskipositsioonid

  Otseste riskipositsioonide all mõistetakse „vahetu laenuvõtjaga” seonduvaid riskipositsioone. |
| 060 | Võlainstrumendid

  Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32), II lisa 2. osa, tabel, liigid 2 ja 3.
  Võlainstrumendid hõlmavad võlaväärtpabereid ning laenusid ja ettemakseid.
  Siin veerus kajastatakse instrumendid, mis on EKP/2008/32 järgi liigitatavad „Laenud algtähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni viis aastat/üle viie aasta” või „Väärtpaberid, ECBarvatud aktsiad” alla.
  Selles veerus kajastatakse repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) ning võimenduslaenu tehingud. |
| 070 | Omakapitaliinstrumendid

  EKP/2008/32, II lisa 2. osa, tabel, liigid 4 ja 5.
  Siin veerus kajastatakse instrumendid, mis on EKP/2008/32 järgi liigitatavad „Aktsiad ja muud osakud” või „Rahaturufondide aktsiad/osakud” alla. |
| 080 | Tuletisinstrumendid

  Kapitalinõuete määruse artikli 272 punkt 2 ja II lisa.
  Selles veerus esitatakse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendid ning kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2 määratletud pika arveldustähtajaga tehingud.
  Siia veergu märgitakse krediidituletisinstrumendid, mis on seotud vastaspoole krediidiriskiga. |
| 090–110 | Bilansivälised kirjed

  Kapitalinõuete määruse I lisa.
  Nendesse veergudesse märgitavaks väärtuseks on nominaalväärtus enne mis tahes spetsiifiliste krediidiriski korrigeerimiste mahaarvamist ja ilma ümberhindlustegureid kohaldamata |
| 090 | Siduvad laenuandmiskohustused

  Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktid c ja h, punkti 2 alapunkti b alapunkt ii, punkti 3 alapunkti b alapunkt i ning punkti 4 alapunkt a.
  Siduvad laenuandmiskohustused on kindlad kohustused anda laenu eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, kuna neid saab tasaarveldada sularahas või andes üle või emiteerides muu finantsinstrumendi. |
| 100 | Finantsgarantiid

  Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktid a, b ja f.
  „Finantsgarantiid” on lepingud, mis nõuavad garantii andjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada garantii saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele. Siia veergu märgitakse krediidituletisinstrumendid, mida ei ole märgitud veergu „tuletisinstrumendid”. |
| 110 | Muud siduvad kohustused

  Muud siduvad kohustused on kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjed, mis ei ole eraldi välja toodud eelnevates kategooriates. Selles veerus kajastatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolega sõlmitud lepingujärgsest toodetevahelisest tasaarvestuskokkuleppest tuleneva ühtse juriidilise kohustuse riskipositsiooni väärtus. |
| 120–180 | Kaudsed riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikkel 403.
  Kui kliendi vastu olevale nõudele on andnud garantii kolmas isik või see on tagatud kolmanda isiku väljastatud tagatisega, võib krediidiasutus kapitalinõuete määruse artikli 403 kohaselt rakendada asendamise meetodit.
  Sellesse veergude rühma märgib krediidiasutus või investeerimisühing nende otseste riskipositsioonide summad, mis on ümber omistatud garantii andjale või tagatise väljastajale, tingimusel et viimasele antakse võrdne või madalam riskikaal kui see, mida kohaldataks kolmanda isiku suhtes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt. Tehingu tingimuste aluseks olev, kaitstud esmane riskipositsioon (otsene riskipositsioon) lahutatakse riskipositsioonist algse laenuvõtja suhtes veergudes „Aktsepteeritud krediidiriski maandamise tehnikad”. Kaudne riskipositsioon suurendab riskipositsiooni garantii andja või tagatise väljastaja suhtes asendamise mõju kaudu. See kehtib ka tagatiste suhtes, mis on antud omavahel seotud klientide rühma siseselt.
  Krediidiasutus või investeerimisühing märgib kaudsete riskipositsioonide algse summa veergu, mis vastab garanteeritud või tagatisega tagatud otsese riskipositsiooni liigile: näiteks kui tagatud otseseks riskipositsiooniks on võlainstrument, märgitakse garantii andjale omistatud kaudse riskipositsiooni summa veergu „Võlainstrumendid”.
  Krediidiriski vahetustehingut sisaldavatest võlakirjadest tulenevad riskipositsioonid kajastatakse samuti selles veergude rühmas, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 399. |
| 120 | Võlainstrumendid

  Vt veerg 060. |
| 130 | Omakapitaliinstrumendid

  Vt veerg 070. |
| 140 | Tuletisinstrumendid

  Vt veerg 080. |
| 150–170 | Bilansivälised kirjed

  Nendesse veergudesse märgitavaks väärtuseks on nominaalväärtus enne mis tahes spetsiifiliste krediidiriski korrigeerimiste mahaarvamist või ümberhindlustegurite kohaldamist. |
| 150 | Siduvad laenuandmiskohustused

  Vt veerg 090. |
| 160 | Finantsgarantiid

  Vt veerg 100. |
| 170 | Muud siduvad kohustused

  Vt veerg 110. |
| 180 | Täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

  Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõige 7.
  Täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes. |
| 190 | (-) Väärtuse korrigeerimised ja eraldised

  Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 24, 110 ja 111.
  Kohaldatava raamatupidamistavaga (direktiiv 86/635/EMÜ või määrus (EÜ) nr 1606/2002) kehtestatud väärtuste korrigeerimised ja eraldised, mis mõjutavad riskipositsioonide väärtuse hindamist kooskõlas kapitalinõuete määruse artiklitega 24 ja 110.
  Selles veerus kajastatakse väärtuste korrigeerimised ja eraldised võrreldes brutoriskipositsiooniga, mis on esitatud veerus 040. |
| 200 | (-) Omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid

  Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punkt e.
  Siia märgitakse omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid, mis kajastatakse „Esmane riskipositsioon kokku” veergudes. |
| 210–230 | Riskipositsiooni väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist

  Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punkt b.
  Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtuse enne vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist. |
| 210 | Kokku

  Selles veerus kajastatavaks riskipositsiooni väärtuseks on summa, mida kasutati tegemaks kindlaks, kas riskipositsiooni puhul on tegu kapitalinõuete määruse artiklis 392 sätestatud mõiste kohase riskide kontsentreerumisega.
  See hõlmab esmast riskipositsiooni pärast väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste mahaarvamist ning omavahenditest maha arvatud riskipositsioonide summat. |
| 220 | Millest: kauplemisportfelli mittekuuluvad

  Kauplemisportfelli mittekuuluvate riskipositsioonide summa riskipositsioonide summast kokku enne vabastuste kohaldamist ja krediidiriskide maandamist. |
| 230 | % aktsepteeritud kapitalist

  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b ja artikkel 395.
  Siia tuleb märkida riskipositsiooni protsendiline väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist suhtena krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitali, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunktis b. |
| 240–310 | (-) Krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikad

  Kapitalinõuete määruse artiklid 399 ja 401–403.
  Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad.
  Käesolevas aruandluses rakendatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis tunnustatud krediidiski maandamise tehnikaid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklites 401 kuni 403 sätestatule.
  Krediidiriski maandamise tehnikatel võib olla riskide kontsentreerumise tingimustes kolm erinevat mõju: asendamise mõju; otsene krediidiriski kaitse, mis ei ole asendamise mõju; ning käsitlemine kinnisvarana. |
| 240–290 | (-) Krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikate asendav mõju

  Kapitalinõuete määruse artikkel 403.
  Nendes veergudes kajastatava otsese ja kaudse krediidiriski kaitse summa peab vastama kolmanda isiku poolt garanteeritud või kolmanda isiku poolt väljastatud tagatisega tagatud riskipositsioonidele, kui krediidiasutus või investeerimisühing otsustab käsitleda seda riskipositsiooni riskipositsioonina, mille eest garantii andja või tagatise väljastaja on vastutav. |
| 240 | (-) Võlainstrumendid

  Vt veerg 060. |
| 250 | (-) Omakapitaliinstrumendid

  Vt veerg 070. |
| 260 | (-) Tuletisinstrumendid

  Vt veerg 080. |
| 270–290 | (-) Bilansivälised kirjed

  Nendes veergudes kajastatud väärtustesse ei tohi olla sisse arvestatud ümberhindlustegurit. |
| 270 | (-) Siduvad laenuandmiskohustused

  Vt veerg 090. |
| 280 | (-) Finantsgarantiid

  Vt veerg 100. |
| 290 | (-) Muud siduvad kohustused

  Vt veerg 110. |
| 300 | (-) Otsene krediidiriski kaitse, mis ei ole asendamise mõju

  Kapitalinõuete määruse artikkel 401.
  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing otsese krediidikaitse summad, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58, mis on kapitalinõuete määruse artikli 401 kohaldamise tõttu riskipositsiooni väärtusest maha arvatud. |
| 310 | (-) Kinnisvara

  Kapitalinõuete määruse artikkel 402.
  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing kapitalinõuete määruse artikli 402 kohaldamise tõttu riskipositsiooni väärtusest maha arvatud summad. |
| 320 | (-) Vabastatud summad

  Kapitalinõuete määruse artikkel 400.
  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing summad, mille võrra kohaldatakse riskide kontsentreerumise tingimuses vabastusi. |
| 330–350 | Riskipositsiooni väärtus pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist

  Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punkt d.
  Krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtuse pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist. |
| 330 | Kokku

  Sellesse veergu märgitakse summa, mis võetakse arvesse, et järgida kapitalinõuete määruse artiklis 395 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäära. |
| 340 | Millest: kauplemisportfelli mittekuuluvad

  Krediidiasutus või investeerimisühing märgib riskipositsiooni kogusumma pärast seda, kui on kohaldatud vabastusi ja võetud arvesse kauplemisportfelli mittekuuluva krediidiriski maandamise mõju. |
| 350 | % aktsepteeritud kapitalist

  Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing riskipositsiooni protsendilise väärtuse pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist suhtena krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalisse, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunktis b. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Kood

Kui omavahel seotud klientide rühmal on riiklikul tasandil kordumatu kood olemas, tuleb see esitada omavahel seotud klientide rühma koodina. Kui riiklikul tasandil kordumatu kood puudub, on esitatavaks koodiks emaettevõtja kood vormis C 27.00.

Kui omavahel seotud klientide rühmal ei ole emaettevõtjat, on esitatavaks koodiks selle üksiküksuse kood, mis on krediidiasutuse või investeerimisühingu arvates selles omavahel seotud klientide rühmas kõige tähtsam üksus. Igal muul juhul peab kood vastama üksiku vastaspoole koodile.

Koode tuleb kasutada aja jooksul järjepidevalt.

Koodi ülesehitus sõltub siseriiklikust aruandlussüsteemist, välja arvatud juhul, kui ELis on olemas ühtne kodeerimissüsteem.

020

Rühm või üksikklient

Andmete esitamisel riskipositsioonide kohta üksikklientide suhtes märgib krediidiasutus või investeerimisühing selle numbriga „1” ning andmete esitamisel riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmade suhtes märgib ta selle numbriga „2”.

030

Tehingud, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõige 7.

Kooskõlas riiklike pädevate asutuste täiendavate tehniliste spetsifikatsioonidega, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on riskipositsioon aruandes märgitud vastaspoole suhtes tehingu kaudu, mis on seotud riskipositsiooniga alusvara suhtes, märgib ta aruandesse sõna „jah” vaste, vastasel korral sõna „ei” vaste.

040–180

Esmased riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artiklid 24, 389, 390 ja 392.

Sellesse veergude rühma märgib krediidiasutus või investeerimisühing tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes, tulenevate otseste riskipositsioonide, kaudsete riskipositsioonide ja täiendavate riskipositsioonide esmased riskipositsioonid.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 389 kasutatakse vara ja bilansiväliseid kirjeid ilma riskikaalude ja -astmeteta. Krediidi ümberhindlustegureid bilansiväliste kirjete suhtes ei kohaldata.

Nendesse veergudesse märgitakse esmased riskipositsioonid, s.o riskipositsioonide väärtused, milles ei ole arvesse võetud väärtuste korrigeerimisi ega eraldisi, mis arvatakse maha veerus 210.

Riskipositsiooni mõiste ja selle väärtuse arvutamise viis on sätestatud kapitalinõuete määruse artiklites 389 ja 390. Varade ja bilansiväliste kirjete hindamine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava raamatupidamistava kohaselt, kooskõlas kapitalinõuete määruse artikliga 24.

Nendesse veergudesse märgitakse omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid, mis ei ole artikli 390 lõike 6 punkti e kohased riskipositsioonid. Need riskipositsioonid arvatakse maha veerus 200.

Neisse veergudesse ei märgita kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punktides a kuni d osutatud riskipositsioone.

Vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 400 hõlmavad esmased riskipositsioonid kõiki varasid ja bilansiväliseid kirjeid. Kapitalinõuete määruse artikli 395 lõikes 1 sätestatud vabastatud summad arvatakse maha veerus 320.

Märgitakse nii kauplemisportfelli mittekuuluvad kui ka kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid.

Kui riskipositsioonid tuleb esitada finantsinstrumentide kaupa ja eri tasaarvestuskokkulepetest tulenevad eri riskipositsioonid moodustavad üheainsa riskipositsiooni, liigitatakse see riskipositsioon vastavalt finantsinstrumendile, mis vastab tasaarvestuskokkuleppes märgitud peamisele varale (vt lisaks sissejuhatav osa).

040

Esmane riskipositsioon kokku

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing järgmiste komponentide summa: otsesed riskipositsioonid ja kaudsed riskipositsioonid pluss täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad riskipositsioonist tehingute suhtes, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes.

050

Millest: makseviivituses olevad

Kapitalinõuete määruse artikkel 178.

Siin kajastab krediidiasutus või investeerimisühing selle osa kogu esmasest riskipositsioonist, mis vastab makseviivituses olevatele riskipositsioonidele.

060–110

Otsesed riskipositsioonid

Otseste riskipositsioonide all mõistetakse „vahetu laenuvõtjaga” seonduvaid riskipositsioone.

060

Võlainstrumendid

Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32), II lisa 2. osa, tabel, liigid 2 ja 3.

Võlainstrumendid hõlmavad võlaväärtpabereid ning laenusid ja ettemakseid.

Siin veerus kajastatakse instrumendid, mis on EKP/2008/32 järgi liigitatavad „Laenud algtähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni viis aastat/üle viie aasta” või „Väärtpaberid, ECBarvatud aktsiad” alla.

Selles veerus kajastatakse repotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud) ning võimenduslaenu tehingud.

070

Omakapitaliinstrumendid

EKP/2008/32, II lisa 2. osa, tabel, liigid 4 ja 5.

Siin veerus kajastatakse instrumendid, mis on EKP/2008/32 järgi liigitatavad „Aktsiad ja muud osakud” või „Rahaturufondide aktsiad/osakud” alla.

080

Tuletisinstrumendid

Kapitalinõuete määruse artikli 272 punkt 2 ja II lisa.

Selles veerus esitatakse kapitalinõuete määruse II lisas loetletud tuletisinstrumendid ning kapitalinõuete määruse artikli 272 punktis 2 määratletud pika arveldustähtajaga tehingud.

Siia veergu märgitakse krediidituletisinstrumendid, mis on seotud vastaspoole krediidiriskiga.

090–110

Bilansivälised kirjed

Kapitalinõuete määruse I lisa.

Nendesse veergudesse märgitavaks väärtuseks on nominaalväärtus enne mis tahes spetsiifiliste krediidiriski korrigeerimiste mahaarvamist ja ilma ümberhindlustegureid kohaldamata

090

Siduvad laenuandmiskohustused

Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktid c ja h, punkti 2 alapunkti b alapunkt ii, punkti 3 alapunkti b alapunkt i ning punkti 4 alapunkt a.

Siduvad laenuandmiskohustused on kindlad kohustused anda laenu eelnevalt kokkulepitud tingimustel. Siia ei kuulu tuletisinstrumendid, kuna neid saab tasaarveldada sularahas või andes üle või emiteerides muu finantsinstrumendi.

100

Finantsgarantiid

Kapitalinõuete määruse I lisa punkti 1 alapunktid a, b ja f.

„Finantsgarantiid” on lepingud, mis nõuavad garantii andjalt kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada garantii saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele. Siia veergu märgitakse krediidituletisinstrumendid, mida ei ole märgitud veergu „tuletisinstrumendid”.

110

Muud siduvad kohustused

Muud siduvad kohustused on kapitalinõuete määruse I lisas loetletud kirjed, mis ei ole eraldi välja toodud eelnevates kategooriates. Selles veerus kajastatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolega sõlmitud lepingujärgsest toodetevahelisest tasaarvestuskokkuleppest tuleneva ühtse juriidilise kohustuse riskipositsiooni väärtus.

120–180

Kaudsed riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikkel 403.

Kui kliendi vastu olevale nõudele on andnud garantii kolmas isik või see on tagatud kolmanda isiku väljastatud tagatisega, võib krediidiasutus kapitalinõuete määruse artikli 403 kohaselt rakendada asendamise meetodit.

Sellesse veergude rühma märgib krediidiasutus või investeerimisühing nende otseste riskipositsioonide summad, mis on ümber omistatud garantii andjale või tagatise väljastajale, tingimusel et viimasele antakse võrdne või madalam riskikaal kui see, mida kohaldataks kolmanda isiku suhtes kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 2. peatüki kohaselt. Tehingu tingimuste aluseks olev, kaitstud esmane riskipositsioon (otsene riskipositsioon) lahutatakse riskipositsioonist algse laenuvõtja suhtes veergudes „Aktsepteeritud krediidiriski maandamise tehnikad”. Kaudne riskipositsioon suurendab riskipositsiooni garantii andja või tagatise väljastaja suhtes asendamise mõju kaudu. See kehtib ka tagatiste suhtes, mis on antud omavahel seotud klientide rühma siseselt.

Krediidiasutus või investeerimisühing märgib kaudsete riskipositsioonide algse summa veergu, mis vastab garanteeritud või tagatisega tagatud otsese riskipositsiooni liigile: näiteks kui tagatud otseseks riskipositsiooniks on võlainstrument, märgitakse garantii andjale omistatud kaudse riskipositsiooni summa veergu „Võlainstrumendid”.

Krediidiriski vahetustehingut sisaldavatest võlakirjadest tulenevad riskipositsioonid kajastatakse samuti selles veergude rühmas, vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 399.

120

Võlainstrumendid

Vt veerg 060.

130

Omakapitaliinstrumendid

Vt veerg 070.

140

Tuletisinstrumendid

Vt veerg 080.

150–170

Bilansivälised kirjed

Nendesse veergudesse märgitavaks väärtuseks on nominaalväärtus enne mis tahes spetsiifiliste krediidiriski korrigeerimiste mahaarvamist või ümberhindlustegurite kohaldamist.

150

Siduvad laenuandmiskohustused

Vt veerg 090.

160

Finantsgarantiid

Vt veerg 100.

170

Muud siduvad kohustused

Vt veerg 110.

180

Täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõige 7.

Täiendavad riskipositsioonid, mis tulenevad tehingutest, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes.

190

(-) Väärtuse korrigeerimised ja eraldised

Kapitalinõuete määruse artiklid 34, 24, 110 ja 111.

Kohaldatava raamatupidamistavaga (direktiiv 86/635/EMÜ või määrus (EÜ) nr 1606/2002) kehtestatud väärtuste korrigeerimised ja eraldised, mis mõjutavad riskipositsioonide väärtuse hindamist kooskõlas kapitalinõuete määruse artiklitega 24 ja 110.

Selles veerus kajastatakse väärtuste korrigeerimised ja eraldised võrreldes brutoriskipositsiooniga, mis on esitatud veerus 040.

200

(-) Omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid

Kapitalinõuete määruse artikli 390 lõike 6 punkt e.

Siia märgitakse omavahenditest maha arvatud riskipositsioonid, mis kajastatakse „Esmane riskipositsioon kokku” veergudes.

210–230

Riskipositsiooni väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist

Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punkt b.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad riskipositsiooni väärtuse enne vajaduse korral krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist.

210

Kokku

Selles veerus kajastatavaks riskipositsiooni väärtuseks on summa, mida kasutati tegemaks kindlaks, kas riskipositsiooni puhul on tegu kapitalinõuete määruse artiklis 392 sätestatud mõiste kohase riskide kontsentreerumisega.

See hõlmab esmast riskipositsiooni pärast väärtuste korrigeerimiste ja eraldiste mahaarvamist ning omavahenditest maha arvatud riskipositsioonide summat.

220

Millest: kauplemisportfelli mittekuuluvad

Kauplemisportfelli mittekuuluvate riskipositsioonide summa riskipositsioonide summast kokku enne vabastuste kohaldamist ja krediidiriskide maandamist.

230

% aktsepteeritud kapitalist

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunkt b ja artikkel 395.

Siia tuleb märkida riskipositsiooni protsendiline väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist suhtena krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitali, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunktis b.

240–310

(-) Krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikad

Kapitalinõuete määruse artiklid 399 ja 401–403.

Kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 57 määratletud krediidiriski maandamise tehnikad.

Käesolevas aruandluses rakendatakse kapitalinõuete määruse III osa II jaotise 3. ja 4. peatükis tunnustatud krediidiski maandamise tehnikaid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklites 401 kuni 403 sätestatule.

Krediidiriski maandamise tehnikatel võib olla riskide kontsentreerumise tingimustes kolm erinevat mõju: asendamise mõju; otsene krediidiriski kaitse, mis ei ole asendamise mõju; ning käsitlemine kinnisvarana.

240–290

(-) Krediidiriski maandamise aktsepteeritud tehnikate asendav mõju

Kapitalinõuete määruse artikkel 403.

Nendes veergudes kajastatava otsese ja kaudse krediidiriski kaitse summa peab vastama kolmanda isiku poolt garanteeritud või kolmanda isiku poolt väljastatud tagatisega tagatud riskipositsioonidele, kui krediidiasutus või investeerimisühing otsustab käsitleda seda riskipositsiooni riskipositsioonina, mille eest garantii andja või tagatise väljastaja on vastutav.

240

(-) Võlainstrumendid

Vt veerg 060.

250

(-) Omakapitaliinstrumendid

Vt veerg 070.

260

(-) Tuletisinstrumendid

Vt veerg 080.

270–290

(-) Bilansivälised kirjed

Nendes veergudes kajastatud väärtustesse ei tohi olla sisse arvestatud ümberhindlustegurit.

270

(-) Siduvad laenuandmiskohustused

Vt veerg 090.

280

(-) Finantsgarantiid

Vt veerg 100.

290

(-) Muud siduvad kohustused

Vt veerg 110.

300

(-) Otsene krediidiriski kaitse, mis ei ole asendamise mõju

Kapitalinõuete määruse artikkel 401.

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing otsese krediidikaitse summad, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punktis 58, mis on kapitalinõuete määruse artikli 401 kohaldamise tõttu riskipositsiooni väärtusest maha arvatud.

310

(-) Kinnisvara

Kapitalinõuete määruse artikkel 402.

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing kapitalinõuete määruse artikli 402 kohaldamise tõttu riskipositsiooni väärtusest maha arvatud summad.

320

(-) Vabastatud summad

Kapitalinõuete määruse artikkel 400.

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing summad, mille võrra kohaldatakse riskide kontsentreerumise tingimuses vabastusi.

330–350

Riskipositsiooni väärtus pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist

Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 1 punkt d.

Krediidiasutus või investeerimisühing kajastab kapitalinõuete määruse artikli 395 lõike 1 kohaldamisel arvutatud riskipositsiooni väärtuse pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise mõju arvessevõtmist.

330

Kokku

Sellesse veergu märgitakse summa, mis võetakse arvesse, et järgida kapitalinõuete määruse artiklis 395 sätestatud riskide kontsentreerumise piirmäära.

340

Millest: kauplemisportfelli mittekuuluvad

Krediidiasutus või investeerimisühing märgib riskipositsiooni kogusumma pärast seda, kui on kohaldatud vabastusi ja võetud arvesse kauplemisportfelli mittekuuluva krediidiriski maandamise mõju.

350

% aktsepteeritud kapitalist

Siia märgib krediidiasutus või investeerimisühing riskipositsiooni protsendilise väärtuse pärast vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist suhtena krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalisse, nagu määratletud kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 71 alapunktis b.

7.   C 29.00 – Andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE3)

7.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010–360 | Vormil LE3 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed üksikklientide kohta, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormi LE2 ridadel. |
| 010 | Kood

  Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Esitatakse üksiku vastaspoole kood, kes kuulub omavahel seotud klientide rühmadesse. |
| 020 | Rühma kood

  Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Kui omavahel seotud klientide rühmal on riiklikul tasandil kordumatu kood olemas, tuleb see esitada. Kui riiklikul tasandil kordumatu kood puudub, on esitatavaks koodiks kood, mida kasutatakse riskipositsioonide esitamiseks omavahel seotud klientide rühmade suhtes vormis C 28.00 (vorm LE2).
  Juhul kui klient kuulub mitmesse omavahel seotud klientide rühma, kajastatakse ta kõigi nende omavahel seotud klientide rühmade liikmena. |
| 030 | Tehingud, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

  Vt vormi LE2 veerg 030. |
| 040 | Seotuse liik

  Üksiküksuse ja omavahel seotud klientide rühma vahelise seotuse liik tähistatakse ühega järgmistest tähistest: | „a”, kui esineb kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 39 alapunktis a sätestatud olukord (kontroll) või |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010–360

Vormil LE3 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed üksikklientide kohta, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormi LE2 ridadel.

010

Kood

Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Esitatakse üksiku vastaspoole kood, kes kuulub omavahel seotud klientide rühmadesse.

020

Rühma kood

Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Kui omavahel seotud klientide rühmal on riiklikul tasandil kordumatu kood olemas, tuleb see esitada. Kui riiklikul tasandil kordumatu kood puudub, on esitatavaks koodiks kood, mida kasutatakse riskipositsioonide esitamiseks omavahel seotud klientide rühmade suhtes vormis C 28.00 (vorm LE2).

Juhul kui klient kuulub mitmesse omavahel seotud klientide rühma, kajastatakse ta kõigi nende omavahel seotud klientide rühmade liikmena.

030

Tehingud, mille puhul on riskipositsioon alusvara suhtes

Vt vormi LE2 veerg 030.

040

Seotuse liik

Üksiküksuse ja omavahel seotud klientide rühma vahelise seotuse liik tähistatakse ühega järgmistest tähistest:

„a”, kui esineb kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 39 alapunktis a sätestatud olukord (kontroll) või

| | „b”, kui esineb kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 39 alapunktis b sätestatud olukord (vastastikune seotus). |
| --- | --- |

„b”, kui esineb kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkti 39 alapunktis b sätestatud olukord (vastastikune seotus).

050–360

Kui vormi LE2 kohased finantsinstrumendid esitatakse kogu omavahel seotud klientide rühma kohta, siis jaotatakse need vormis LE3 iga üksikvastaspoole kaupa vastavalt krediidiasutuse või investeerimisühingu ärikriteeriumidele.

Ülejäänud juhised on samad, mis vormi LE2 puhul.

8.   C 30.00 – Tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes (vorm LE4)

8.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Kood

  Kood on rea tunnus ning on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Vt vormi LE1 veerg 010. |
| 020–250 | Riskipositsioonide tähtajaklassid

  Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punkt e.
  Krediidiasutus või investeerimisühing esitab selle teabe kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes.
  Tähtajaklassid määratakse kindlaks kuni aastase tähtaja puhul ühekuuse intervalliga, ühe kuni kolme aastase tähtaja puhul kvartaalse intervalliga ning kolmest aastast pikema tähtaja puhul suuremate intervallidega.
  Iga riskipositsiooni väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist (vormi LE2 veerg 210) esitatakse koos kogu tagasimaksmata summaga prognoositavale järelejäänud tähtajale vastavas tähtajaklassis. Kui riskipositsioon kliendi suhtes koosneb mitmest eraldi suhtest, esitatakse iga riskipositsiooni osa koos kogu tagasimaksmata summaga prognoositavale järelejäänud tähtajale vastavas tähtajaklassis. Instrumendid, millel ei ole kindlaksmääratud lõpptähtaega, nagu omavahendid, kajastatakse veerus „Määramata lõpptähtaeg”.
  Riskipositsiooni eeldatav lõpptähtaeg kajastatakse nii otsese kui ka kaudse riskipositsiooni puhul.
  Otseste riskipositsioonide puhul tuleb omakapitali instrumentide, võlainstrumentide ja tuletisinstrumentide eeldatavate summade jaotamisel erinevatesse selle vormi tähtajaklassidesse lähtuda lõpptähtajal põhinevale meetodile tugineva täiendavate likviidsuse näitajate vormi juhistest (vt 23.5.2013 avaldatud konsulteerimise dokument CP18).
  Bilansiväliste kirjete puhul kasutatakse eeldatavate summade jaotamisel tähtajaklassidesse seotud riski lõpptähtaega. Täpsemalt tähendab see tuleviku hoiustamistehingute puhul hoiuse tähtaja struktuuri, finantsgarantiide puhul alusvaraks oleva finantsinstrumendi tähtaja struktuuri, siduvate laenuandmiskohustuste kasutamata vahendite puhul laenu tähtaja struktuuri ning muude siduvate kohustuste puhul siduva kohustuse tähtaja struktuuri.
  Kaudsete riskipositsioonide puhul lähtutakse tähtajaklassidesse jaotamisel otsest riskipositsiooni genereerivate tagatud tegevuste tähtajast. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Kood

Kood on rea tunnus ning on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Vt vormi LE1 veerg 010.

020–250

Riskipositsioonide tähtajaklassid

Kapitalinõuete määruse artikli 394 lõike 2 punkt e.

Krediidiasutus või investeerimisühing esitab selle teabe kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumise kohta reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes.

Tähtajaklassid määratakse kindlaks kuni aastase tähtaja puhul ühekuuse intervalliga, ühe kuni kolme aastase tähtaja puhul kvartaalse intervalliga ning kolmest aastast pikema tähtaja puhul suuremate intervallidega.

Iga riskipositsiooni väärtus enne vabastuste ja krediidiriski maandamise kohaldamist (vormi LE2 veerg 210) esitatakse koos kogu tagasimaksmata summaga prognoositavale järelejäänud tähtajale vastavas tähtajaklassis. Kui riskipositsioon kliendi suhtes koosneb mitmest eraldi suhtest, esitatakse iga riskipositsiooni osa koos kogu tagasimaksmata summaga prognoositavale järelejäänud tähtajale vastavas tähtajaklassis. Instrumendid, millel ei ole kindlaksmääratud lõpptähtaega, nagu omavahendid, kajastatakse veerus „Määramata lõpptähtaeg”.

Riskipositsiooni eeldatav lõpptähtaeg kajastatakse nii otsese kui ka kaudse riskipositsiooni puhul.

Otseste riskipositsioonide puhul tuleb omakapitali instrumentide, võlainstrumentide ja tuletisinstrumentide eeldatavate summade jaotamisel erinevatesse selle vormi tähtajaklassidesse lähtuda lõpptähtajal põhinevale meetodile tugineva täiendavate likviidsuse näitajate vormi juhistest (vt 23.5.2013 avaldatud konsulteerimise dokument CP18).

Bilansiväliste kirjete puhul kasutatakse eeldatavate summade jaotamisel tähtajaklassidesse seotud riski lõpptähtaega. Täpsemalt tähendab see tuleviku hoiustamistehingute puhul hoiuse tähtaja struktuuri, finantsgarantiide puhul alusvaraks oleva finantsinstrumendi tähtaja struktuuri, siduvate laenuandmiskohustuste kasutamata vahendite puhul laenu tähtaja struktuuri ning muude siduvate kohustuste puhul siduva kohustuse tähtaja struktuuri.

Kaudsete riskipositsioonide puhul lähtutakse tähtajaklassidesse jaotamisel otsest riskipositsiooni genereerivate tagatud tegevuste tähtajast.

9.   C 31.00 – Tähtajaklassid, mis on seotud kümne suurima riskide kontsentreerumisega krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ning kümne suurima riskide kontsentreerumisega reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes: andmed riskipositsioonide kohta omavahel seotud klientide rühmadesse kuuluvate üksikklientide suhtes (vorm LE5)

9.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010–260 | Vormil LE5 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed üksikvastaspoolte kohta, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormi LE4 ridadel. |
| 010 | Kood

  Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Vt vormi LE3 veerg 010. |
| 020 | Rühma kood

  Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.
  Vt vormi LE3 veerg 020. |
| 030–260 | Riskipositsioonide tähtajaklassid

  Vt vormi LE4 veerud 020–050.” |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010–260

Vormil LE5 esitab krediidiasutus või investeerimisühing andmed üksikvastaspoolte kohta, kes kuuluvad omavahel seotud klientide rühmadesse, mis on kajastatud vormi LE4 ridadel.

010

Kood

Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Vt vormi LE3 veerg 010.

020

Rühma kood

Veerud 010 ja 020 moodustavad koos rea tunnuse ning see tunnus on tabeli iga rea puhul kordumatu.

Vt vormi LE3 veerg 020.

030–260

Riskipositsioonide tähtajaklassid

Vt vormi LE4 veerud 020–050.”

---

VII LISA

„XVII LISA

VARA KOORMATISTE ARUANDLUS

Sisukord

| ÜLDISED JUHISED | 273 |
| --- | --- |

| 1. | STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED | 273 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | STRUKTUUR | 273 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | RAAMATUPIDAMISSTANDARD | 274 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | NUMMERDAMISE PÕHIMÕTTED | 274 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | MÄRGI PÕHIMÕTTED | 274 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | KOHALDAMISE TASE | 274 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | PROPORTSIONAALSUS | 274 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | KOORMATISE MÄÄRATLUS VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 275 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 275 |
| --- | --- |

| 2. | A OSA: KOORMATISTE ÜLEVAADE | 275 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | VORM: AE-ASS. ARUANDVA KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU VARAD | 276 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 276 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 278 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 279 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | VORM: AE-COL. ARUANDVA KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU SAADUD TAGATIS | 281 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 281 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 281 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 283 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | VORM: VORM AE-NPL. EMITEERITUD JA VEEL TAGATISEKS ANDMATA OMA PANDIKIRJAD JA VARAGA TAGATUD VÄÄRTPABERID | 284 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 284 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 284 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 285 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | VORM: AE-SOU. KOORMATISE ALLIKAD | 285 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 285 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 285 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 287 |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

| 3. | B OSA: TÄHTAJA ANDMED | 288 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 288 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | VORM: AE-MAT. TÄHTAJA ANDMED | 288 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 288 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 289 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | C OSA: TINGIMUSLIKUD KOORMATISED | 290 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 290 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | STSENAARIUM A: KOORMATUD VARADE ÕIGLASE VÄÄRTUSE VÄHENEMINE 30 %. | 290 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | STSENAARIUM B: OLULISTE VALUUTADE NÕRGENEMINE 10 %. | 290 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | VORM: AE-CONT. TINGIMUSLIKUD KOORMATISED | 291 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 291 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 291 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 5. | D OSA: PANDIKIRJAD | 291 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 291 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | VORM: AE-CB. PANDIKIRJADE EMISSIOONID | 292 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | JUHISED Z-TELJE KOHTA | 292 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 292 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 292 |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

| 6. | E OSA: TÄIENDAVAD ANDMED | 295 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | ÜLDISED MÄRKUSED | 295 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | VORM: AE-ADV1. ARUANDVA KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU VARADE TÄIENDATUD VORM | 295 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 295 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 297 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.3. | VORM: AE-ADV2. ARUANDVA KREDIIDIASUTUSE VÕI INVESTEERIMISÜHINGU SAADUD TAGATISE TÄIENDATUD VORM | 298 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | JUHISED KONKREETSETE RIDADE KOHTA | 298 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | JUHISED KONKREETSETE VEERGUDE KOHTA | 299 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

ÜLDISED JUHISED

1.   STRUKTUUR JA PÕHIMÕTTED

1.1.   Struktuur

| 1. | Raamistik koosneb viiest vormide kogumist, mis sisaldavad kokku üheksat vormi järgmiselt.






  a) | A osa: Koormatiste ülevaade:






  — | vorm AE-ASS. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Raamistik koosneb viiest vormide kogumist, mis sisaldavad kokku üheksat vormi järgmiselt.

a)

A osa: Koormatiste ülevaade:

—

vorm AE-ASS. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad

| — | vorm AE-COL. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis |
| --- | --- |

—

vorm AE-COL. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis

| — | vorm AE-NPL. Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid |
| --- | --- |

—

vorm AE-NPL. Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

| — | vorm AE-SOU. Koormatise allikad |
| --- | --- |

—

vorm AE-SOU. Koormatise allikad

| b) | B osa: Tähtaja andmed:






  — | vorm AE-MAT. Tähtaja andmed |
| --- | --- | --- |

b)

B osa: Tähtaja andmed:

—

vorm AE-MAT. Tähtaja andmed

| c) | C osa: Tingimuslikud koormatised






  — | vorm AE-CONT. Tingimuslikud koormatised |
| --- | --- | --- |

c)

C osa: Tingimuslikud koormatised

—

vorm AE-CONT. Tingimuslikud koormatised

| d) | D osa: Pandikirjad






  — | vorm AE-CB. Pandikirjade emissioonid |
| --- | --- | --- |

d)

D osa: Pandikirjad

—

vorm AE-CB. Pandikirjade emissioonid

| e) | E osa: Täiendavad andmed:






  — | vorm AE-ADV-1. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varade täiendatud vorm |
| --- | --- | --- |

e)

E osa: Täiendavad andmed:

—

vorm AE-ADV-1. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varade täiendatud vorm

| — | vorm AE-ADV-2. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatise täiendatud vorm |
| --- | --- |

—

vorm AE-ADV-2. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatise täiendatud vorm

| 2. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele ja täiendav üksikasjalik teave aruandluse üldisemate aspektide kohta. |
| --- | --- |

2.

Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele ja täiendav üksikasjalik teave aruandluse üldisemate aspektide kohta.

1.2.   Raamatupidamisstandard

| 3. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad bilansilist väärtust sellise raamatupidamistava kohaselt, mida nad kasutavad finantsteabe esitamiseks vastavalt artiklitele 9–11. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei pea finantsteavet esitama, kohaldavad oma vastavat raamatupidamistava. |
| --- | --- |

3.

Krediidiasutused ja investeerimisühingud kajastavad bilansilist väärtust sellise raamatupidamistava kohaselt, mida nad kasutavad finantsteabe esitamiseks vastavalt artiklitele 9–11. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei pea finantsteavet esitama, kohaldavad oma vastavat raamatupidamistava.

| 4. | Käesoleva lisa kohaldamisel osutavad lühendid „IAS” ja „IFRS” määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2 määratletud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes esitavad finantsteabe IFRS standardite kohaselt, on sisestatud viited asjakohastele IFRS standarditele. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva lisa kohaldamisel osutavad lühendid „IAS” ja „IFRS” määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2 määratletud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, kes esitavad finantsteabe IFRS standardite kohaselt, on sisestatud viited asjakohastele IFRS standarditele.

1.3.   Nummerdamise põhimõtted

| 5. | Vormi veergude, ridade ja lahtrite tähistamiseks on käesolevas juhendis kasutatud järgmist üldist märget: {Vorm: Rida; Veerg}. Tärni kasutatakse selle väljendamiseks, et valideerimisele kuulub terve rida või veerg. Näiteks {AE-ASS; *; 2} osutab vormi AE-ASS veeru 2 kõigi ridade andmepunktidele. |
| --- | --- |

5.

Vormi veergude, ridade ja lahtrite tähistamiseks on käesolevas juhendis kasutatud järgmist üldist märget: {Vorm: Rida; Veerg}. Tärni kasutatakse selle väljendamiseks, et valideerimisele kuulub terve rida või veerg. Näiteks {AE-ASS; *; 2} osutab vormi AE-ASS veeru 2 kõigi ridade andmepunktidele.

| 6. | Kui valideerimine on vormisisene, kasutatakse asjaomase vormi andmepunktidele osutamiseks järgmist märget: {Rida; Veerg}. |
| --- | --- |

6.

Kui valideerimine on vormisisene, kasutatakse asjaomase vormi andmepunktidele osutamiseks järgmist märget: {Rida; Veerg}.

1.4.   Märgi põhimõtted

| 7. | XVI lisa vormides järgitakse V lisa I osa punktides 9 ja 10 kirjeldatud märgipõhimõtteid. |
| --- | --- |

7.

XVI lisa vormides järgitakse V lisa I osa punktides 9 ja 10 kirjeldatud märgipõhimõtteid.

1.5.   Kohaldamise tase

| 8. | Vara koormatiste aruandluse kohaldamise puhul järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „kapitalinõuete määrus”) artikli 99 lõike 1 esimese lõigu kohaseid omavahendite aruandlusnõudeid. Seega ei pea krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes ei kohaldata usaldatavusnõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 7, esitama teavet vara koormatiste kohta. |
| --- | --- |

8.

Vara koormatiste aruandluse kohaldamise puhul järgitakse määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „kapitalinõuete määrus”) artikli 99 lõike 1 esimese lõigu kohaseid omavahendite aruandlusnõudeid. Seega ei pea krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes ei kohaldata usaldatavusnõudeid vastavalt kapitalinõuete määruse artiklile 7, esitama teavet vara koormatiste kohta.

1.6.   Proportsionaalsus

| 9. | Artikli 16a lõike 2 punkti b kohaldamisel arvutatakse vara koormatise tase järgmiselt:






  — | Koormatud varade ja tagatise bilansiline väärtus = {AE-ASS;010;010}+{AE-COL;130;010}. |
| --- | --- | --- |

9.

Artikli 16a lõike 2 punkti b kohaldamisel arvutatakse vara koormatise tase järgmiselt:

—

Koormatud varade ja tagatise bilansiline väärtus = {AE-ASS;010;010}+{AE-COL;130;010}.

| — | Koguvarad ja -tagatis = {AE-ASS;010;010} + {AE-ASS;010;060}+{AE-COL;130;010}+{AE-COL;130;040}. |
| --- | --- |

—

Koguvarad ja -tagatis = {AE-ASS;010;010} + {AE-ASS;010;060}+{AE-COL;130;010}+{AE-COL;130;040}.

| — | Vara koormatuse määr = (koormatud varade ja tagatise bilansiline väärtus)/(koguvarad ja -tagatis). |
| --- | --- |

—

Vara koormatuse määr = (koormatud varade ja tagatise bilansiline väärtus)/(koguvarad ja -tagatis).

| 10. | Artikli 16a lõike 2 punkti a kohaldamisel arvutatakse koguvarade summa järgmiselt:






  — | Koguvarad = {AE-ASS;010;010} + {AE-ASS;010;060} |
| --- | --- | --- |

10.

Artikli 16a lõike 2 punkti a kohaldamisel arvutatakse koguvarade summa järgmiselt:

—

Koguvarad = {AE-ASS;010;010} + {AE-ASS;010;060}

1.7.   Koormatise määratlus

| 11. | Käesoleva lisa ja XVI lisa kohaldamisel käsitatakse vara koormatuna, kui see on antud tagatiseks või kui selle suhtes kehtib mis tahes kokkulepe tagada mis tahes tehingut, millest ei saa vara vabalt välja võtta, või parandada sellise tehingu krediidikvaliteeti.
  Oluline on märkida, et tagatiseks antud varasid, mille suhtes kohaldatakse mis tahes väljavõtmise piiranguid, nt varad, mille väljavõtmiseks või teiste varadega asendamiseks on vaja eelnevat nõusolekut, tuleks käsitada koormatuna. Määratlus ei põhine sõnaselgel õiguslikul määratlusel nagu omandiõiguse üleminek, vaid pigem majanduslikel põhimõtetel, kuna õigusraamistikud võivad riikide lõikes erineda. Määratlus on siiski tihedalt seotud lepingutingimustega. Euroopa Pangandusjärelevalve kohaselt kuuluvad kõnealuse määratluse alla järgmised lepingute liigid (mittetäielik loetelu):






  — | tagatud rahastamistehingud, sealhulgas repolepingud ja -tehingud, väärtpaberite laenuks andmise tehingud ja muud laadi tagatud laenuandmistehingud; |
| --- | --- | --- |

11.

Käesoleva lisa ja XVI lisa kohaldamisel käsitatakse vara koormatuna, kui see on antud tagatiseks või kui selle suhtes kehtib mis tahes kokkulepe tagada mis tahes tehingut, millest ei saa vara vabalt välja võtta, või parandada sellise tehingu krediidikvaliteeti.

Oluline on märkida, et tagatiseks antud varasid, mille suhtes kohaldatakse mis tahes väljavõtmise piiranguid, nt varad, mille väljavõtmiseks või teiste varadega asendamiseks on vaja eelnevat nõusolekut, tuleks käsitada koormatuna. Määratlus ei põhine sõnaselgel õiguslikul määratlusel nagu omandiõiguse üleminek, vaid pigem majanduslikel põhimõtetel, kuna õigusraamistikud võivad riikide lõikes erineda. Määratlus on siiski tihedalt seotud lepingutingimustega. Euroopa Pangandusjärelevalve kohaselt kuuluvad kõnealuse määratluse alla järgmised lepingute liigid (mittetäielik loetelu):

—

tagatud rahastamistehingud, sealhulgas repolepingud ja -tehingud, väärtpaberite laenuks andmise tehingud ja muud laadi tagatud laenuandmistehingud;

| — | eri tagatistehingud, nt tuletisinstrumentide turuväärtuse põhjal antud tagatis; |
| --- | --- |

—

eri tagatistehingud, nt tuletisinstrumentide turuväärtuse põhjal antud tagatis;

| — | tagatisega finantsgarantiid. Tuleb märkida, et kui garantii kasutamata osa puhul ei kohaldata tagatise väljavõtmise piiranguid (nt eelnev nõusolek), tuleks jaotada ainult kasutatud summa (proportsionaalne jaotus); |
| --- | --- |

—

tagatisega finantsgarantiid. Tuleb märkida, et kui garantii kasutamata osa puhul ei kohaldata tagatise väljavõtmise piiranguid (nt eelnev nõusolek), tuleks jaotada ainult kasutatud summa (proportsionaalne jaotus);

| — | kliiringsüsteemidele, kesksetele vastaspooltele ja muudele infrastruktuuri ettevõtjatele teenustele juurdepääsu tingimusena antud tagatis. See hõlmab tagatisfonde ja alustamise tagatisi; |
| --- | --- |

—

kliiringsüsteemidele, kesksetele vastaspooltele ja muudele infrastruktuuri ettevõtjatele teenustele juurdepääsu tingimusena antud tagatis. See hõlmab tagatisfonde ja alustamise tagatisi;

| — | keskpankade vahendid. Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatuna, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul tuleks kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) jaotada proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel; |
| --- | --- |

—

keskpankade vahendid. Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatuna, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul tuleks kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) jaotada proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel;

| — | väärtpaberistamise struktuuride alusvara, kui finantsvarade kajastamist krediidiasutuse või finantseerimisühingu finantsvaradena ei ole lõpetatud. Koormatud varana ei võeta arvesse aluseks olevaid säilitatud väärtpabereid, välja arvatud juhul, kui kõnealused väärtpaberid on tehingu tagamiseks panditud või tagatiseks antud; |
| --- | --- |

—

väärtpaberistamise struktuuride alusvara, kui finantsvarade kajastamist krediidiasutuse või finantseerimisühingu finantsvaradena ei ole lõpetatud. Koormatud varana ei võeta arvesse aluseks olevaid säilitatud väärtpabereid, välja arvatud juhul, kui kõnealused väärtpaberid on tehingu tagamiseks panditud või tagatiseks antud;

| — | pandikirjade emiteerimiseks kasutatud tagatiste kogumi varad. Pandikirjade aluseks olevaid varasid käsitatakse koormatuna, välja arvatud teatavatel juhtudel, kui krediidiasutus või investeerimisühing hoiab vastavaid pandikirju („oma emiteeritud võlakirjad”); |
| --- | --- |

—

pandikirjade emiteerimiseks kasutatud tagatiste kogumi varad. Pandikirjade aluseks olevaid varasid käsitatakse koormatuna, välja arvatud teatavatel juhtudel, kui krediidiasutus või investeerimisühing hoiab vastavaid pandikirju („oma emiteeritud võlakirjad”);

| — | üldpõhimõttena ei tuleks käsitada koormatuna varasid, mis on paigutatud vahenditesse, mida ei kasutata, ja mida saab vabalt välja võtta. |
| --- | --- |

—

üldpõhimõttena ei tuleks käsitada koormatuna varasid, mis on paigutatud vahenditesse, mida ei kasutata, ja mida saab vabalt välja võtta.

VORMIDE TÄITMISE JUHISED

2.   A OSA: KOORMATISTE ÜLEVAADE

| 12. | Koormatiste ülevaate vormides esitatakse eraldi varad, mida kasutatakse rahastamise või tagatise vajaduste toetamiseks bilansipäeva seisuga („koormatis teataval ajahetkel”), ja võimalike rahastamisvajaduste katmiseks kättesaadavad varad. |
| --- | --- |

12.

Koormatiste ülevaate vormides esitatakse eraldi varad, mida kasutatakse rahastamise või tagatise vajaduste toetamiseks bilansipäeva seisuga („koormatis teataval ajahetkel”), ja võimalike rahastamisvajaduste katmiseks kättesaadavad varad.

| 13. | Ülevaate vormis esitatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu koormatud ja koormamata varad tabelina toodete lõikes. Sama jaotust kohaldatakse saadud tagatiste ja muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui pandikirjad ja väärtpaberistamised suhtes. |
| --- | --- |

13.

Ülevaate vormis esitatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu koormatud ja koormamata varad tabelina toodete lõikes. Sama jaotust kohaldatakse saadud tagatiste ja muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui pandikirjad ja väärtpaberistamised suhtes.

2.1.   Vorm: AE-ASS. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad

2.1.1.   Üldised märkused

| 14. | Selles punktis esitatakse peamisi tehingute liike käsitlevad juhised, mida tuleb AE vormide täitmisel arvesse võtta.
  Kõigi tehingute puhul, mis suurendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu koormatise taset, on kaks aspekti, mida kajastatakse sõltumatult kõigis AE vormides. Selliseid tehinguid kajastatakse nii koormatise allikana kui ka koormatud vara või tagatisena.
  Järgmistes näidetes kirjeldatakse, kuidas kajastada eri liiki tehinguid käesolevas osas, kuid samu eeskirju kohaldatakse ka muude AE vormide puhul.
  a)   Tagatud hoius

  Tagatud hoiust kajastatakse järgmiselt:






  (i) | hoiuse bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r070; c010}; |
| --- | --- | --- |

14.

Selles punktis esitatakse peamisi tehingute liike käsitlevad juhised, mida tuleb AE vormide täitmisel arvesse võtta.

Kõigi tehingute puhul, mis suurendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu koormatise taset, on kaks aspekti, mida kajastatakse sõltumatult kõigis AE vormides. Selliseid tehinguid kajastatakse nii koormatise allikana kui ka koormatud vara või tagatisena.

Järgmistes näidetes kirjeldatakse, kuidas kajastada eri liiki tehinguid käesolevas osas, kuid samu eeskirju kohaldatakse ka muude AE vormide puhul.

a)   Tagatud hoius

Tagatud hoiust kajastatakse järgmiselt:

(i)

hoiuse bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r070; c010};

| (ii) | kui tagatis on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara: kajastatakse bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c010} ja {AE-SOU; r070; c030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c040}; |
| --- | --- |

(ii)

kui tagatis on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara: kajastatakse bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c010} ja {AE-SOU; r070; c030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c040};

| (iii) | kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on tagatise saanud, kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r070; c030} ja {AE-SOU; r070; c040}. |
| --- | --- |

(iii)

kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on tagatise saanud, kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r070; c030} ja {AE-SOU; r070; c040}.

b)   Repolepingud/sobitatud repolepingud

Repolepinguid kajastatakse järgmiselt:

| (i) | repolepingu bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r050; c010}; |
| --- | --- |

(i)

repolepingu bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r050; c010};

| (ii) | repolepingu tagatist kajastatakse järgmiselt: |
| --- | --- |

(ii)

repolepingu tagatist kajastatakse järgmiselt:

| (iii) | kui tagatis on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara: kajastatakse bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c010} ja {AE-SOU; r050; c030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c040}; |
| --- | --- |

(iii)

kui tagatis on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara: kajastatakse bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c010} ja {AE-SOU; r050; c030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c040};

| (iv) | kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on tagatise saanud varasema pöördrepolepingu kaudu (sobitatud repoleping), kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r050; c030} ja {AE-SOU; r050; c040}. |
| --- | --- |

(iv)

kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on tagatise saanud varasema pöördrepolepingu kaudu (sobitatud repoleping), kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r050; c030} ja {AE-SOU; r050; c040}.

c)   Keskpankadepoolne rahastamine

Kuna keskpankadepoolne tagatisega rahastamine on tagatud hoiuse või repotehingu erijuhtum, mille puhul on vastaspool keskpank, kohaldatakse eespool alapunktides i) ja ii) esitatud eeskirju.

Tehingute puhul, kus ei ole võimalik kindlaks teha iga tehingu konkreetset tagatist, kuna tagatis on kogumisse koondatud, tuleb tagatis jaotada proportsionaalselt tagatise kogumi ülesehituse alusel.

Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatud varadena, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul jaotatakse kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel.

d)   Väärtpaberite laenuks andmine

Väärtpaberite rahalise tagatisega laenuks andmise puhul kohaldatakse repolepingute/sobitatud repolepingute puhul kohaldatavaid eeskirju.

Väärtpaberite rahalise tagatiseta laenuks andmist kajastatakse järgmiselt:

| (i) | laenuks võetud väärtpaberite õiglast väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r150; c010}. Kui laenuandja ei saa laenuks antud väärtpaberite eest mingeid väärtpabereid, kuid saab selle asemel tasu, märgitakse {AE-SOU; r150; c010} null; |
| --- | --- |

(i)

laenuks võetud väärtpaberite õiglast väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r150; c010}. Kui laenuandja ei saa laenuks antud väärtpaberite eest mingeid väärtpabereid, kuid saab selle asemel tasu, märgitakse {AE-SOU; r150; c010} null;

| (ii) | kui tagatisena laenuks antud väärtpaberid on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara: kajastatakse nende bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c010} ja {AE-SOU; r150; c030}; kajastatakse nende õiglast väärtust {AE-ASS; *; c040}; |
| --- | --- |

(ii)

kui tagatisena laenuks antud väärtpaberid on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara: kajastatakse nende bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c010} ja {AE-SOU; r150; c030}; kajastatakse nende õiglast väärtust {AE-ASS; *; c040};

| (iii) | kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on saanud tagatisena laenuks antud väärtpabereid, kajastatakse nende õiglast väärtust {AE-COL; *; c010} ja {AE-SOU; r150; c030} ja {AE-SOU; r150; c040}. |
| --- | --- |

(iii)

kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on saanud tagatisena laenuks antud väärtpabereid, kajastatakse nende õiglast väärtust {AE-COL; *; c010} ja {AE-SOU; r150; c030} ja {AE-SOU; r150; c040}.

e)   Tuletisinstrumendid (kohustused)

Tagatud tuletisinstrumente, mille õiglane väärtus on negatiivne, kajastatakse järgmiselt:

| (i) | tuletisinstrumendi bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r020; c010}; |
| --- | --- |

(i)

tuletisinstrumendi bilansilist väärtust kajastatakse koormatise allikana {AE-SOU; r020; c010};

| (ii) | tagatist (positsiooni avamiseks nõutav alustamise tagatis ning tuletisinstrumentide turuväärtuse põhjal antud mis tahes tagatis) kajastatakse järgmiselt:






  (i) | kui see on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara: kajastatakse selle bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c010} ja {AE-SOU; r020; c030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c040}; |
| --- | --- | --- |

(ii)

tagatist (positsiooni avamiseks nõutav alustamise tagatis ning tuletisinstrumentide turuväärtuse põhjal antud mis tahes tagatis) kajastatakse järgmiselt:

(i)

kui see on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara: kajastatakse selle bilansilist väärtust {AE-ASS; *; c010} ja {AE-SOU; r020; c030}; kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-ASS; *; c040};

| (ii) | kui see on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r020; c030} ja {AE-SOU; r020; c040}. |
| --- | --- |

(ii)

kui see on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, kajastatakse selle õiglast väärtust {AE-COL; *; c010}, {AE-SOU; r020; c030} ja {AE-SOU; r020; c040}.

f)   Pandikirjad

Vara koormatiste aruandluse puhul käsitatakse pandikirjadena direktiivi 2009/65/EL artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud instrumente, olenemata sellest, kas kõnealused instrumendid on väärtpaberi õiguslikus vormis või mitte.

Pandikirjade suhtes ei kohaldata erieeskirju, kui aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud väärtpaberite osa ei säilitata.

Emiteeritud väärtpaberite osa säilitamise korral ja topelt arvessevõtmise vältimiseks kohaldatakse järgmist käsitlust:

| (i) | kui oma pandikirju ei ole tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud väärtpabereid, mida ei ole veel tagatiseks antud, vormis AE-ASS koormamata varadena. Täiendav teave säilitatud pandikirjade kohta, mida ei ole veel tagatiseks antud (alusvara, koormamiseks kättesaadavate pandikirjade õiglane väärtus ja aktsepteeritavus ning koormamiseks kättesaamatute pandikirjade nimiväärtus), esitatakse vormis AE-NPL; |
| --- | --- |

(i)

kui oma pandikirju ei ole tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud väärtpabereid, mida ei ole veel tagatiseks antud, vormis AE-ASS koormamata varadena. Täiendav teave säilitatud pandikirjade kohta, mida ei ole veel tagatiseks antud (alusvara, koormamiseks kättesaadavate pandikirjade õiglane väärtus ja aktsepteeritavus ning koormamiseks kättesaamatute pandikirjade nimiväärtus), esitatakse vormis AE-NPL;

| (ii) | kui oma pandikirjad on tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud ja tagatiseks antud väärtpabereid, vormis AE-ASS koormatud varadena. |
| --- | --- |

(ii)

kui oma pandikirjad on tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud ja tagatiseks antud väärtpabereid, vormis AE-ASS koormatud varadena.

Järgmises tabelis näidatakse, kuidas kajastada 100 euro väärtuses emiteeritud pandikirju, millest 15 % on säilitatud, kuid mitte tagatiseks antud, ja 10 % on säilitatud ja tagatiseks antud keskpangaga tehtud 11 euro suuruse repotehingu raames, kui tagatiste kogum hõlmab tagamata laene, mille bilansiline väärtus on 150 eurot.

| SOURCES OF ENCUMBRANCE |
| --- |
| Type | Amount | Cells | Loans encumbered | Cells |
| Covered bonds | 75% (100) = 75 | {AE-Sources, r110, c010} | 75% (150) = 112,5 | {AE-Assets, r100, c10}
  {AE-Sources, r110, c030} |
| Central bank funding | 11 | {AE-Sources, r060, c010} | 10% (150) = 15 | {AE-Assets, r100, c10}
  {AE-Sources, r060, c030} |
| NON ENCUMBRANCE |
| Type | Amount | Cells | Non-encumbered loans | Cells |
| Own covered bonds retained | 15% 100 = 15 | {AE-Not pledged, r010, c040} | 15% (150) = 22,5 | {AE-Assets, r100, c60}
  {AE-Not pledged, r020, c010} |

SOURCES OF ENCUMBRANCE

Type

Amount

Cells

Loans encumbered

Cells

Covered bonds

75% (100) = 75

{AE-Sources, r110, c010}

75% (150) = 112,5

{AE-Assets, r100, c10}

{AE-Sources, r110, c030}

Central bank funding

11

{AE-Sources, r060, c010}

10% (150) = 15

{AE-Assets, r100, c10}

{AE-Sources, r060, c030}

NON ENCUMBRANCE

Type

Amount

Cells

Non-encumbered loans

Cells

Own covered bonds retained

15% 100 = 15

{AE-Not pledged, r010, c040}

15% (150) = 22,5

{AE-Assets, r100, c60}

{AE-Not pledged, r020, c010}

g)   Väärtpaberistamised

Väärtpaberistamised on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mis tulenevad väärtpaberistamise tehingust kapitalinõuete määruse artikli 4 punkti 61 tähenduses.

Bilansis kajastavate väärtpaberistamiste (väärtpaberistamised, mille kajastamist ei ole lõpetatud) suhtes kohaldatakse pandikirjade suhtes kohaldatavaid eeskirju.

Väärtpaberistamiste puhul, mille kajastamine bilansis on lõpetatud, puudub koormatis juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing hoiab teatavat osa väärtpaberitest. Kõnealuseid väärtpabereid kajastatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellis või selle väliselt nagu mis tahes muid kolmanda isiku emiteeritud väärtpabereid.

2.1.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad

  IAS 1.9(a), rakendusjuhised (IG) 6
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kajastatavad koguvarad. |
| 020 | Nõudelaenud

  IAS 1.54 (i)
  See hõlmab keskpankade ning muude krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu olevaid rahalisi nõudeid. Sularaha, mis hõlmab hoitavaid siseriiklikke ja välismaised ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida üldiselt kasutatakse maksete tegemiseks, kajastatakse reas „muud varad”. |
| 030 | Omakapitaliinstrumendid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad omakapitaliinstrumendid, nagu on määratletud standardis IAS 32.1. |
| 040 | Võlaväärtpaberid

  V lisa 1. osa punkt 26.
  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlainstrumendid, mis on emiteeritud väärtpaberitena ning ei ole EKP bilansikirjete määruse kohaselt laenud. |
| 050 | millest: pandikirjad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mis on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud võlakirjad. |
| 060 | millest: väärtpaberistamised

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mis on väärtpaberistamised kapitalinõuete määruse artikli 4 punkti 61 tähenduses. |
| 070 | millest: valitsemissektori emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud valitsemissektor. |
| 080 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud V lisa I osa punkti 35 alapunktides c ja d määratletud finantssektori äriühingud. |
| 090 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud V lisa I osa punkti 35 alapunktis e määratletud finantssektorivälised äriühingud. |
| 100 | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

  Muud laenud ja ettemaksed kui rahalised nõuded, st aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad muud võlainstrumendid, mis ei ole väärtpaberid. |
| 110 | millest: hüpoteeklaenud

  Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on vastavalt V lisa 2. osa punkti 41 alapunktile hüpoteeklaenud. |
| 120 | Muud varad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kajastatud muud varad, mida ei ole nimetatud eespool esitatud ridades ning mis erinevad oma võlaväärtpaberitest ja oma võlaomakapitaliinstrumentidest, mille kajastamist bilansis ei või lõpetada krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei kohalda IFRSi. Sel juhul kajastatakse oma võlainstrumente vormi AE-COL real 240 ning oma omakapitaliinstrumendid jäetakse vara koormatiste aruandlusest välja. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad

IAS 1.9(a), rakendusjuhised (IG) 6

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kajastatavad koguvarad.

020

Nõudelaenud

IAS 1.54 (i)

See hõlmab keskpankade ning muude krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu olevaid rahalisi nõudeid. Sularaha, mis hõlmab hoitavaid siseriiklikke ja välismaised ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida üldiselt kasutatakse maksete tegemiseks, kajastatakse reas „muud varad”.

030

Omakapitaliinstrumendid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad omakapitaliinstrumendid, nagu on määratletud standardis IAS 32.1.

040

Võlaväärtpaberid

V lisa 1. osa punkt 26.

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlainstrumendid, mis on emiteeritud väärtpaberitena ning ei ole EKP bilansikirjete määruse kohaselt laenud.

050

millest: pandikirjad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mis on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud võlakirjad.

060

millest: väärtpaberistamised

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mis on väärtpaberistamised kapitalinõuete määruse artikli 4 punkti 61 tähenduses.

070

millest: valitsemissektori emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud valitsemissektor.

080

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud V lisa I osa punkti 35 alapunktides c ja d määratletud finantssektori äriühingud.

090

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud V lisa I osa punkti 35 alapunktis e määratletud finantssektorivälised äriühingud.

100

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

Muud laenud ja ettemaksed kui rahalised nõuded, st aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad muud võlainstrumendid, mis ei ole väärtpaberid.

110

millest: hüpoteeklaenud

Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on vastavalt V lisa 2. osa punkti 41 alapunktile hüpoteeklaenud.

120

Muud varad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kajastatud muud varad, mida ei ole nimetatud eespool esitatud ridades ning mis erinevad oma võlaväärtpaberitest ja oma võlaomakapitaliinstrumentidest, mille kajastamist bilansis ei või lõpetada krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei kohalda IFRSi. Sel juhul kajastatakse oma võlainstrumente vormi AE-COL real 240 ning oma omakapitaliinstrumendid jäetakse vara koormatiste aruandlusest välja.

2.1.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Koormatud varade bilansiline väärtus

  Selliste aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate varade bilansiline väärtus, mis on koormatud vastavalt vara koormatise määratlusele. Bilansiline väärtus on summa, mida kajastatakse bilansi aktiva poolel. |
| 020 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 030 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 040 | Koormatud varade õiglane väärtus

  IFRS 13 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (1) artikkel 8 krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes ei kohalda IFRSi.
  Selliste aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormatud vastavalt vara koormatise määratlusele. Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks. (Vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine”.) |
| 050 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormatud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 060 | Koormamata varade bilansiline väärtus

  Selliste aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate varade bilansiline väärtus, mis on vara koormatise määratluse kohaselt koormamata. Bilansiline väärtus on summa, mida kajastatakse bilansi aktiva poolel. |
| 070 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 080 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 090 | Koormamata varade õiglane väärtus

  IFRS 13 ning direktiivi 2013/34/EL artikkel 8 krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes ei kohalda IFRSi.
  Selliste aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on vara koormatise määratluse kohaselt koormamata. Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks. (Vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine”.) |
| 100 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormamata võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Koormatud varade bilansiline väärtus

Selliste aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate varade bilansiline väärtus, mis on koormatud vastavalt vara koormatise määratlusele. Bilansiline väärtus on summa, mida kajastatakse bilansi aktiva poolel.

020

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

030

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

040

Koormatud varade õiglane väärtus

IFRS 13 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (1) artikkel 8 krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes ei kohalda IFRSi.

Selliste aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormatud vastavalt vara koormatise määratlusele. Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks. (Vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine”.)

050

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormatud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

060

Koormamata varade bilansiline väärtus

Selliste aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate varade bilansiline väärtus, mis on vara koormatise määratluse kohaselt koormamata. Bilansiline väärtus on summa, mida kajastatakse bilansi aktiva poolel.

070

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

080

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

090

Koormamata varade õiglane väärtus

IFRS 13 ning direktiivi 2013/34/EL artikkel 8 krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes ei kohalda IFRSi.

Selliste aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on vara koormatise määratluse kohaselt koormamata. Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks. (Vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine”.)

100

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormamata võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

2.2.   Vorm: AE-COL. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis

2.2.1.   Üldised märkused

| 15. | Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatise ja muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid puhul, jagatakse kategooria „koormamata varad” kaheks – „koormamiseks kättesaadavad” või koormamiseks potentsiaalselt aktsepteeritavad varad ning „koormamiseks kättesaamatud” varad. |
| --- | --- |

15.

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatise ja muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid puhul, jagatakse kategooria „koormamata varad” kaheks – „koormamiseks kättesaadavad” või koormamiseks potentsiaalselt aktsepteeritavad varad ning „koormamiseks kättesaamatud” varad.

| 16. | Varad on „koormamiseks kättesaamatud”, kui need on saadud tagatisena ning aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei tohi neid müüa ega uuesti tagatiseks anda, välja arvatud tagatise omaniku makseviivituse korral. Muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised on koormamiseks kättesaamatud, kui emissiooni tingimustes on mis tahes piirangud hoitavate väärtpaberite müümiseks või uuesti tagatiseks andmiseks. |
| --- | --- |

16.

Varad on „koormamiseks kättesaamatud”, kui need on saadud tagatisena ning aruandev krediidiasutus või investeerimisühing ei tohi neid müüa ega uuesti tagatiseks anda, välja arvatud tagatise omaniku makseviivituse korral. Muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised on koormamiseks kättesaamatud, kui emissiooni tingimustes on mis tahes piirangud hoitavate väärtpaberite müümiseks või uuesti tagatiseks andmiseks.

| 17. | Vara koormatiste aruandluse puhul kajastatakse tasu eest ilma rahalist või mitterahalist tagatist andmata laenuks võetud väärtpabereid saadud tagatisena. |
| --- | --- |

17.

Vara koormatiste aruandluse puhul kajastatakse tasu eest ilma rahalist või mitterahalist tagatist andmata laenuks võetud väärtpabereid saadud tagatisena.

2.2.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 130 | Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis

  Kõik aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatise klassid |
| 140 | Nõudelaenud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab nõudelaenusid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 020.) |
| 150 | Omakapitaliinstrumendid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab omakapitaliinstrumente. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 030.) |
| 160 | Võlaväärtpaberid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab võlaväärtpabereid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 040.) |
| 170 | millest: pandikirjad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab pandikirju. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 050.) |
| 180 | millest: väärtpaberistamised

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab väärtpaberistamisi. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 060.) |
| 190 | millest: valitsemissektori emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab valitsemissektori emiteeritud võlaväärtpabereid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 070.) |
| 200 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab finantssektori äriühingute emiteeritud võlaväärtpabereid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 080.) |
| 210 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud võlaväärtpabereid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 090.) |
| 220 | Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab muid laene ja ettemakseid kui nõudelaenud. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 100.) |
| 230 | Muu saadud tagatis

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab muid varasid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 120.) |
| 240 | Muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis ei ole emiteeritud oma pandikirjad ega emiteeritud oma väärtpaberistamised. Kuna emiteeritud säilitatud või tagasiostetud oma võlaväärtpaberid vastavalt standardile IAS 39.42 vähendavad seotud finantskohustusi, ei arvata kõnealuseid väärtpabereid aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varade kategooria alla (vormi AE-ASS rida 010). Oma võlaväärtpaberid, mille kajastamist bilansis ei või lõpetada krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei kohalda IFRSi, kajastatakse selles reas.
  Emiteeritud oma pandikirju ega emiteeritud oma väärtpaberistamisi ei kajastata selle kategooria all, kuna neil juhtudel kohaldatakse topelt arvessevõtmise vältimiseks erinevaid eeskirju.






  a) | Kui oma võlaväärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi/alusvara summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud ja tagatiseks antud väärtpabereid, vormis AE-ASS koormatud varadena. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

130

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis

Kõik aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatise klassid

140

Nõudelaenud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab nõudelaenusid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 020.)

150

Omakapitaliinstrumendid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab omakapitaliinstrumente. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 030.)

160

Võlaväärtpaberid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab võlaväärtpabereid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 040.)

170

millest: pandikirjad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab pandikirju. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 050.)

180

millest: väärtpaberistamised

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab väärtpaberistamisi. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 060.)

190

millest: valitsemissektori emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab valitsemissektori emiteeritud võlaväärtpabereid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 070.)

200

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab finantssektori äriühingute emiteeritud võlaväärtpabereid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 080.)

210

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud võlaväärtpabereid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 090.)

220

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab muid laene ja ettemakseid kui nõudelaenud. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 100.)

230

Muu saadud tagatis

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis hõlmab muid varasid. (Vt viited õigussätetele ja juhised seoses vormi AE-ASS reaga 120.)

240

Muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis ei ole emiteeritud oma pandikirjad ega emiteeritud oma väärtpaberistamised. Kuna emiteeritud säilitatud või tagasiostetud oma võlaväärtpaberid vastavalt standardile IAS 39.42 vähendavad seotud finantskohustusi, ei arvata kõnealuseid väärtpabereid aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varade kategooria alla (vormi AE-ASS rida 010). Oma võlaväärtpaberid, mille kajastamist bilansis ei või lõpetada krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei kohalda IFRSi, kajastatakse selles reas.

Emiteeritud oma pandikirju ega emiteeritud oma väärtpaberistamisi ei kajastata selle kategooria all, kuna neil juhtudel kohaldatakse topelt arvessevõtmise vältimiseks erinevaid eeskirju.

a)

Kui oma võlaväärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi/alusvara summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud ja tagatiseks antud väärtpabereid, vormis AE-ASS koormatud varadena.

| b) | Kui oma võlaväärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi/alusvara summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud väärtpabereid, mida ei ole veel tagatiseks antud, vormis AE-ASS koormamata varadena. Täiendav teave kõnealust teist liiki oma võlaväärtpaberite kohta, mida ei ole veel tagatiseks antud (alusvara, koormamiseks kättesaadavate väärtpaberite õiglane väärtus ja aktsepteeritavus ning koormamiseks kättesaamatute väärtpaberite nimiväärtus) esitatakse vormis AE-NPL. |
| --- | --- |

b)

Kui oma võlaväärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse tagatiste kogumi/alusvara summat, millega tagatakse kõnealuseid säilitatud väärtpabereid, mida ei ole veel tagatiseks antud, vormis AE-ASS koormamata varadena. Täiendav teave kõnealust teist liiki oma võlaväärtpaberite kohta, mida ei ole veel tagatiseks antud (alusvara, koormamiseks kättesaadavate väärtpaberite õiglane väärtus ja aktsepteeritavus ning koormamiseks kättesaamatute väärtpaberite nimiväärtus) esitatakse vormis AE-NPL.

250

KOGUVARAD, SAADUD TAGATIS JA EMITEERITUD OMA VÕLAVÄÄRTPABERID

Kõik aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kajastatud varad, kõik aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatise klassid ning aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud säilitatud oma võlaväärtpaberid, mis ei ole emiteeritud oma pandikirjad või emiteeritud oma väärtpaberistamised.

2.2.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Saadud koormatud tagatise või emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus

  Sellise saadud koormatud tagatise või aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud selliste oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormatud vastavalt vara koormatise määratlusele.
  Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks. (Vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine”.) |
| 020 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud koormatud tagatise või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 030 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu sellise saadud koormatud tagatise või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 040 | Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud sellise tagatise õiglane väärtus, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadav, kuna aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on lubatud neid müüa või uuesti tagatiseks anda tagatise omaniku makseviivituse puudumise korral. See hõlmab ka selliste muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglast väärtust, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadavad. |
| 050 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Sellise saadud tagatise või muude selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad ja mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 060 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Sellise saadud tagatise või muude selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis koormamiseks kättesaadavad ja mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 070 | Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud sellise tagatise nimiväärtus, mis on koormamata ja koormamiseks kättesaamatu. See hõlmab ka aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud selliste muude oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või säilitatud väärtpaberistamised nimiväärtust, mis on koormamata ja koormamiseks kättesaamatud. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Saadud koormatud tagatise või emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus

Sellise saadud koormatud tagatise või aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud selliste oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormatud vastavalt vara koormatise määratlusele.

Finantsinstrumendi õiglane väärtus on hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks. (Vt IFRS 13 „Õiglase väärtuse mõõtmine”.)

020

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud koormatud tagatise või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

030

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu sellise saadud koormatud tagatise või selliste emiteeritud hoitavate/säilitatud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

040

Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud sellise tagatise õiglane väärtus, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadav, kuna aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on lubatud neid müüa või uuesti tagatiseks anda tagatise omaniku makseviivituse puudumise korral. See hõlmab ka selliste muude emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglast väärtust, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadavad.

050

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Sellise saadud tagatise või muude selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad ja mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

060

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Sellise saadud tagatise või muude selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis koormamiseks kättesaadavad ja mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

070

Sellise saadud tagatise või selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud sellise tagatise nimiväärtus, mis on koormamata ja koormamiseks kättesaamatu. See hõlmab ka aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud selliste muude oma võlaväärtpaberite kui oma pandikirjad või säilitatud väärtpaberistamised nimiväärtust, mis on koormamata ja koormamiseks kättesaamatud.

2.3.   Vorm: vorm AE-NPL. Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

2.3.1.   Üldised märkused

| 18. | Topelt arvessevõtmise vältimiseks kohaldatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja hoitavate oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste suhtes järgmisi eeskirju.






  a) | Kui kõnealused väärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse neid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS koormatud varana. Oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste tagatiseks andmise korral on rahastamisallikas uus tehing, millega väärtpaberid tagatiseks antakse (keskpangapoolne rahastamine või muud liiki tagatud rahastamine), mitte pandikirjade või väärtpaberistamiste esmane emiteerimine. |
| --- | --- | --- |

18.

Topelt arvessevõtmise vältimiseks kohaldatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja hoitavate oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste suhtes järgmisi eeskirju.

a)

Kui kõnealused väärtpaberid on tagatiseks antud, kajastatakse neid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS koormatud varana. Oma pandikirjade ja väärtpaberistamiste tagatiseks andmise korral on rahastamisallikas uus tehing, millega väärtpaberid tagatiseks antakse (keskpangapoolne rahastamine või muud liiki tagatud rahastamine), mitte pandikirjade või väärtpaberistamiste esmane emiteerimine.

| b) | Kui kõnealused väärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse neid väärtpabereid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS koormamata varana. |
| --- | --- |

b)

Kui kõnealused väärtpaberid ei ole veel tagatiseks antud, kajastatakse neid väärtpabereid katvat tagatiste kogumit/alusvara vormis AE-ASS koormamata varana.

2.3.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised. |
| 020 | Säilitatud emiteeritud pandikirjad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad. |
| 030 | Säilitatud emiteeritud väärtpaberistamised

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamised. |
| 040 | Kõrgema nõudeõiguse järguga

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad. Vt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 67. |
| 050 | Väärtpaberistamiste mezzanine-seeriad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste mezzanine-seeriad. Väärtpaberistamiste mezzanine-seeriatena käsitatakse kõiki seeriaid, mis ei ole kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad, st viimasena kahjumit katvad seeriad, ega esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriad. Vt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 67. |
| 060 | Esimese järjekoha kahju

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste esimese järjekoha kahju seeriad. Vt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 67. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

Emiteeritud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad ja väärtpaberistamised.

020

Säilitatud emiteeritud pandikirjad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma pandikirjad.

030

Säilitatud emiteeritud väärtpaberistamised

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamised.

040

Kõrgema nõudeõiguse järguga

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad. Vt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 67.

050

Väärtpaberistamiste mezzanine-seeriad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste mezzanine-seeriad. Väärtpaberistamiste mezzanine-seeriatena käsitatakse kõiki seeriaid, mis ei ole kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad, st viimasena kahjumit katvad seeriad, ega esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriad. Vt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 67.

060

Esimese järjekoha kahju

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud ja säilitatud koormamata oma väärtpaberistamiste esimese järjekoha kahju seeriad. Vt kapitalinõuete määruse artikli 4 lõike 1 punkt 67.

2.3.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Alusvarakogumi bilansiline väärtus

  Sellise tagatiste kogumi/alusvara bilansiline väärtus, millega kaetakse säilitatud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirju ja oma väärtpaberistamisi. |
| 020 | Selliste emiteeritud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

  Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste õiglane väärtus, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadavad. |
| 030 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste õiglane väärtus, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:






  i) | need on koormamata; |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Alusvarakogumi bilansiline väärtus

Sellise tagatiste kogumi/alusvara bilansiline väärtus, millega kaetakse säilitatud ja veel tagatiseks andmata oma pandikirju ja oma väärtpaberistamisi.

020

Selliste emiteeritud võlaväärtpaberite õiglane väärtus, mis on koormamiseks kättesaadavad

Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste õiglane väärtus, mis on koormamata, kuid koormamiseks kättesaadavad.

030

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste õiglane väärtus, mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele:

i)

need on koormamata;

| ii) | need on koormamiseks kättesaadavad; |
| --- | --- |

ii)

need on koormamiseks kättesaadavad;

| iii) | neid aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. |
| --- | --- |

iii)

neid aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs.

Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

040

Selliste emiteeritud oma võlaväärtpaberite nimiväärtus, mis on koormamiseks kättesaamatud

Selliste säilitatud oma pandikirjade ja oma väärtpaberistamiste nimiväärtus, mis on koormamata ning koormamiseks kättesaamatud.

2.4.   Vorm: AE-SOU. Koormatise allikad

2.4.1.   Üldised märkused

| 19. | Selles vormis esitatakse teave selle kohta, kui olulised on aruandva krediidiasutuse ja investeerimisühingu jaoks erinevad koormatise allikad, sealhulgas rahastamisega mitteseotud allikad, nagu saadud siduvad laenuandmiskohustused või finantsgarantiid ning väärtpaberite laenuksandmine ilma rahalise tagatiseta. |
| --- | --- |

19.

Selles vormis esitatakse teave selle kohta, kui olulised on aruandva krediidiasutuse ja investeerimisühingu jaoks erinevad koormatise allikad, sealhulgas rahastamisega mitteseotud allikad, nagu saadud siduvad laenuandmiskohustused või finantsgarantiid ning väärtpaberite laenuksandmine ilma rahalise tagatiseta.

| 20. | Vormides AE-ASS ja AE-COL kajastatavad varade ja saadud tagatise kogusummad vastavad järgmisele valideerimisreeglile: {AE-SOU; r170; c030} = {AE-ASS; r010; c010} + {AE-COL; r130; c010} + {AE-COL; r240; c010}; |
| --- | --- |

20.

Vormides AE-ASS ja AE-COL kajastatavad varade ja saadud tagatise kogusummad vastavad järgmisele valideerimisreeglile: {AE-SOU; r170; c030} = {AE-ASS; r010; c010} + {AE-COL; r130; c010} + {AE-COL; r240; c010};

2.4.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud tagatud finantskohustuste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste kohustustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 020 | Tuletisinstrumendid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused ja mille õiglane väärtus on negatiivne, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 030 | millest: börsivälised

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, millega kaubeldakse börsiväliselt, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaasneb vara koormatis. |
| 040 | Hoiused

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu tagatud hoiuste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 050 | Repolepingud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.
  Repolepingud (repod) on tehingud, mille käigus aruandev krediidiasutus või investeerimisühing saab raha teatava hinnaga müüdud finantsvarade vastu ja millega kaasneb siduv kohustus osta samad (või identsed) varad tagasi kindlaksmääratud hinnaga konkreetsel kuupäeval tulevikus. Repolepingutena tuleb kajastada kõiki järgmisi repo-tüüpi tehinguid: – summad, mis on saadud kolmandale isikule rahalise tagatise vastu väärtpaberite laenuks andmise vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest, ning – summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest. |
| 060 | millest: keskpangad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu ja keskpanga vaheliste repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb vara koormatis. |
| 070 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 080 | millest: keskpangad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu ja keskpanga vaheliste muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 090 | Emiteeritud võlaväärtpaberid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlaväärtpaberite bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.
  Mis tahes emissiooni säilitatud osa puhul järgitakse A osa punkti 15 alapunktis vi sätestatud erikäsitlust, nii et selle kategooria alla kaasatakse ainult see osa võlaväärtpaberitest, mis on välja viidud konsolideerimisgrupi üksustest. |
| 100 | millest: emiteeritud pandikirjad

  Selliste pandikirjade bilansiline väärtus, mille varad on välja andnud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 110 | millest: emiteeritud väärtpaberistamised

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud väärtpaberistamiste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 120 | Muud koormatise allikad

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu muude tagatisega tehingute kui finantskohustuste summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 130 | Aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus, kuivõrd kõnealuste kohustustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 140 | Saadud finantsgarantiide nimiväärtus

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud finantsgarantiide nimiväärtus, kuivõrd kõnealuste garantiidega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 150 | Mitterahalise tagatisega laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt ilma rahalise tagatiseta laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 160 | Muu

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste muude tagatisega tehingute kui finantskohustuste summa, mida ei hõlma eespool esitatud kirjed, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 170 | KOORMATISE ALLIKAD KOKKU

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi tagatisega tehingute summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

Valitud finantskohustuste bilansiline väärtus

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu valitud tagatud finantskohustuste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste kohustustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

020

Tuletisinstrumendid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused ja mille õiglane väärtus on negatiivne, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

030

millest: börsivälised

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, millega kaubeldakse börsiväliselt, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaasneb vara koormatis.

040

Hoiused

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu tagatud hoiuste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

050

Repolepingud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

Repolepingud (repod) on tehingud, mille käigus aruandev krediidiasutus või investeerimisühing saab raha teatava hinnaga müüdud finantsvarade vastu ja millega kaasneb siduv kohustus osta samad (või identsed) varad tagasi kindlaksmääratud hinnaga konkreetsel kuupäeval tulevikus. Repolepingutena tuleb kajastada kõiki järgmisi repo-tüüpi tehinguid: – summad, mis on saadud kolmandale isikule rahalise tagatise vastu väärtpaberite laenuks andmise vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest, ning – summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest.

060

millest: keskpangad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu ja keskpanga vaheliste repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb vara koormatis.

070

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

080

millest: keskpangad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu ja keskpanga vaheliste muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

090

Emiteeritud võlaväärtpaberid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud võlaväärtpaberite bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

Mis tahes emissiooni säilitatud osa puhul järgitakse A osa punkti 15 alapunktis vi sätestatud erikäsitlust, nii et selle kategooria alla kaasatakse ainult see osa võlaväärtpaberitest, mis on välja viidud konsolideerimisgrupi üksustest.

100

millest: emiteeritud pandikirjad

Selliste pandikirjade bilansiline väärtus, mille varad on välja andnud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

110

millest: emiteeritud väärtpaberistamised

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud väärtpaberistamiste bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

120

Muud koormatise allikad

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu muude tagatisega tehingute kui finantskohustuste summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

130

Aruande esitaja ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu ees võetud siduvate laenuandmiskohustuste nimiväärtus, kuivõrd kõnealuste kohustustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

140

Saadud finantsgarantiide nimiväärtus

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud finantsgarantiide nimiväärtus, kuivõrd kõnealuste garantiidega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

150

Mitterahalise tagatisega laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt ilma rahalise tagatiseta laenuks võetud väärtpaberite õiglane väärtus, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

160

Muu

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste muude tagatisega tehingute kui finantskohustuste summa, mida ei hõlma eespool esitatud kirjed, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

170

KOORMATISE ALLIKAD KOKKU

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi tagatisega tehingute summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

2.4.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

  Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.
  Finantskohustusi kajastatakse bilansilises väärtuses, tingimuslikke kohustusi nimiväärtuses ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpabereid õiglases väärtuses. |
| 020 | millest: konsolideerimisgrupi muudelt üksustelt

  Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd vastaspool on usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes muu üksus ning kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.
  Vt juhised summa liikide suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta veerus 010. |
| 030 | Koormatud varad, saadud tagatis ja muud emiteeritud oma väärtpaberid kui pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

  Selliste varade, saadud tagatise ja muude emiteeritud oma väärtpaberite kui pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid summa, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel koormatud.
  Selleks et tagada kooskõla vormide AE-ASS ja AE-COL kriteeriumidega, kajastatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kirjendatud varasid bilansilises väärtuses ning saadud uuesti kasutatud tagatist ja muid emiteeritud oma väärtpabereid kui pandikirjad või väärtpaberistamised õiglases väärtuses. |
| 040 | millest: saadud uuesti kasutatud tagatis

  Sellise saadud tagatise õiglane väärtus, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel uuesti kasutatud/koormatud. |
| 050 | millest: koormatud oma võlaväärtpaberid

  Muude selliste emiteeritud oma väärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel koormatud. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

Finantskohustusi kajastatakse bilansilises väärtuses, tingimuslikke kohustusi nimiväärtuses ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpabereid õiglases väärtuses.

020

millest: konsolideerimisgrupi muudelt üksustelt

Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd vastaspool on usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes muu üksus ning kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

Vt juhised summa liikide suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta veerus 010.

030

Koormatud varad, saadud tagatis ja muud emiteeritud oma väärtpaberid kui pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

Selliste varade, saadud tagatise ja muude emiteeritud oma väärtpaberite kui pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid summa, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel koormatud.

Selleks et tagada kooskõla vormide AE-ASS ja AE-COL kriteeriumidega, kajastatakse aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansis kirjendatud varasid bilansilises väärtuses ning saadud uuesti kasutatud tagatist ja muid emiteeritud oma väärtpabereid kui pandikirjad või väärtpaberistamised õiglases väärtuses.

040

millest: saadud uuesti kasutatud tagatis

Sellise saadud tagatise õiglane väärtus, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel uuesti kasutatud/koormatud.

050

millest: koormatud oma võlaväärtpaberid

Muude selliste emiteeritud oma väärtpaberite kui oma pandikirjad või väärtpaberistamised õiglane väärtus, mis on ridades kajastatud eri liiki tehingute tulemusel koormatud.

3.   B OSA: TÄHTAJA ANDMED

3.1.   Üldised märkused

| 21. | B osas esitatud vormis antakse üldine ülevaade nende koormatud varade ja saadud uuesti kasutatud tagatise summast, mis jäävad sobitatud kohustuste järelejäänud tähtaja kindlaksmääratud vahemikku. |
| --- | --- |

21.

B osas esitatud vormis antakse üldine ülevaade nende koormatud varade ja saadud uuesti kasutatud tagatise summast, mis jäävad sobitatud kohustuste järelejäänud tähtaja kindlaksmääratud vahemikku.

3.2.   Vorm: AE-MAT. Tähtaja andmed

3.2.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Koormatud varad

  Selle vormi puhul hõlmavad koormatud varad kõike järgmist:






  a) | aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad (vt juhised vormi AE-ASS rea 010 kohta), mida kajastatakse bilansilises väärtuses; |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

Koormatud varad

Selle vormi puhul hõlmavad koormatud varad kõike järgmist:

a)

aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varad (vt juhised vormi AE-ASS rea 010 kohta), mida kajastatakse bilansilises väärtuses;

| b) | muud sellised emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui pandikirjad või väärtpaberistamised (vt juhised vormi AE-COL rea 240 kohta), mida kajastatakse õiglases väärtuses. |
| --- | --- |

b)

muud sellised emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui pandikirjad või väärtpaberistamised (vt juhised vormi AE-COL rea 240 kohta), mida kajastatakse õiglases väärtuses.

Need summad jaotatakse järelejäänud tähtaja vahemike lõikes, mis on kindlaks määratud veergudes vastavalt koormatise allika (sobitatud kohustus, tingimuslik kohustus või väärtpaberite laenuks andmise tehing) järelejäänud tähtajale.

020

Saadud uuesti kasutatud tagatis (saamise pool)

Vt juhised vormi AE-COL rea 130 ja vormi AE-SOU veeru 040 kohta.

Summad kajastatakse õiglases väärtuses ja need jaotatakse järelejäänud tähtaja vahemike lõikes, mis on kindlaks määratud veergudes vastavalt sellise tehingu järelejäänud tähtajale, mille tulemusel sai üksus tagatise, mida kasutatakse uuesti (saamise pool).

030

Saadud uuesti kasutatud tagatis (uuestikasutamise pool)

Vt juhised vormi AE-COL rea 130 ja vormi AE-SOU veeru 040 kohta.

Summad kajastatakse õiglases väärtuses ja need jaotatakse järelejäänud tähtaja vahemike lõikes, mis on kindlaks määratud veergudes vastavalt koormatise allika (uuestikasutamise pool) järelejäänud tähtajale: sobitatud kohustus, tingimuslik kohustus või väärtpaberite laenuks andmise tehing.

3.2.2.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Lahtine tähtaeg

  Nõudmisel, ilma konkreetse tähtajata. |
| 020 | Üleöö

  Lõpptähtaeg 1 päev või varem. |
| 030 | > 1 päev <= 1 nädal

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 päev ja lähemal kui 1 nädal või võrdne sellega. |
| 040 | > 1 nädal <= 2 nädalat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 nädal ja lähemal kui 2 nädalat või võrdne sellega. |
| 050 | > 2 nädalat <=1 kuu

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 2 nädalat ja lähemal kui 1 kuu või võrdne sellega. |
| 060 | > 1 kuu <= 3 kuud

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 kuu ja lähemal kui 3 kuud või võrdne sellega. |
| 070 | > 3 kuud <= 6 kuud

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 3 kuud ja lähemal kui 6 kuud või võrdne sellega. |
| 080 | > 6 kuud<= 1 aasta

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 6 kuud ja lähemal kui 1 aasta või võrdne sellega. |
| 090 | > 1 aasta <= 2 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 aasta ja lähemal kui 2 aastat või võrdne sellega. |
| 100 | > 2 aastat <= 3 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 2 aastat ja lähemal kui 3 aastat või võrdne sellega. |
| 110 | > 3 aastat <= 5 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 3 aastat ja lähemal kui 5 aastat või võrdne sellega. |
| 120 | > 5 aastat <= 10 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 5 aastat ja lähemal kui 10 aastat või võrdne sellega. |
| 130 | > 10 aastat

  Lõpptähtaeg kaugemal kui 10 aastat. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Lahtine tähtaeg

Nõudmisel, ilma konkreetse tähtajata.

020

Üleöö

Lõpptähtaeg 1 päev või varem.

030

> 1 päev <= 1 nädal

Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 päev ja lähemal kui 1 nädal või võrdne sellega.

040

> 1 nädal <= 2 nädalat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 nädal ja lähemal kui 2 nädalat või võrdne sellega.

050

> 2 nädalat <=1 kuu

Lõpptähtaeg kaugemal kui 2 nädalat ja lähemal kui 1 kuu või võrdne sellega.

060

> 1 kuu <= 3 kuud

Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 kuu ja lähemal kui 3 kuud või võrdne sellega.

070

> 3 kuud <= 6 kuud

Lõpptähtaeg kaugemal kui 3 kuud ja lähemal kui 6 kuud või võrdne sellega.

080

> 6 kuud<= 1 aasta

Lõpptähtaeg kaugemal kui 6 kuud ja lähemal kui 1 aasta või võrdne sellega.

090

> 1 aasta <= 2 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 1 aasta ja lähemal kui 2 aastat või võrdne sellega.

100

> 2 aastat <= 3 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 2 aastat ja lähemal kui 3 aastat või võrdne sellega.

110

> 3 aastat <= 5 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 3 aastat ja lähemal kui 5 aastat või võrdne sellega.

120

> 5 aastat <= 10 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 5 aastat ja lähemal kui 10 aastat või võrdne sellega.

130

> 10 aastat

Lõpptähtaeg kaugemal kui 10 aastat.

4.   C OSA: TINGIMUSLIKUD KOORMATISED

4.1.   Üldised märkused

| 22. | Selles vormis peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutama vara koormatise taseme mitme stressistsenaariumi alusel. |
| --- | --- |

22.

Selles vormis peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutama vara koormatise taseme mitme stressistsenaariumi alusel.

| 23. | Tingimuslikud koormatised osutavad täiendavatele varadele, mida võib olla vaja koormata, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seisab silmitsi ebasoodsate suundumustega, mille on käivitanud välissündmus, mille üle puudub aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul kontroll (reitingu alandamine, koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine või üldine usalduse kaotus). Nendel juhtudel peab aruandev krediidiasutus või investeerimisühing tulenevalt juba tehtud tehingutest koormama täiendavaid varasid. Täiendavate koormatud varade puhul ei võeta arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tehingute mõju, mis on tehtud eespool osutatud stressistsenaariumides kirjeldatud sündmuste maandamiseks. |
| --- | --- |

23.

Tingimuslikud koormatised osutavad täiendavatele varadele, mida võib olla vaja koormata, kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing seisab silmitsi ebasoodsate suundumustega, mille on käivitanud välissündmus, mille üle puudub aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul kontroll (reitingu alandamine, koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine või üldine usalduse kaotus). Nendel juhtudel peab aruandev krediidiasutus või investeerimisühing tulenevalt juba tehtud tehingutest koormama täiendavaid varasid. Täiendavate koormatud varade puhul ei võeta arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tehingute mõju, mis on tehtud eespool osutatud stressistsenaariumides kirjeldatud sündmuste maandamiseks.

| 24. | See vorm hõlmab tingimuslike koormatiste kajastamise kahte stsenaariumit, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktides 4.1.1 ja 4.1.2. Kajastatav teave on krediidiasutuse või investeerimisühingu põhjendatud hinnang, mis põhineb parimal kättesaadaval teabel.






  a) | Koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine 30 %. See stsenaarium hõlmab ainult varade õiglase alusväärtuse muutust, mitte mis tahes muid muutusi, mis võivad mõjutada nende bilansilist väärtust, nt vahetuskursikasum või -kahjum või varade väärtuse võimalik langus. Aruandev krediidiasutus või investeerimisühing võib seega olla sunnitud andma rohkem tagatist, et hoida tagatise väärtus muutumatuna. |
| --- | --- | --- |

24.

See vorm hõlmab tingimuslike koormatiste kajastamise kahte stsenaariumit, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktides 4.1.1 ja 4.1.2. Kajastatav teave on krediidiasutuse või investeerimisühingu põhjendatud hinnang, mis põhineb parimal kättesaadaval teabel.

a)

Koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine 30 %. See stsenaarium hõlmab ainult varade õiglase alusväärtuse muutust, mitte mis tahes muid muutusi, mis võivad mõjutada nende bilansilist väärtust, nt vahetuskursikasum või -kahjum või varade väärtuse võimalik langus. Aruandev krediidiasutus või investeerimisühing võib seega olla sunnitud andma rohkem tagatist, et hoida tagatise väärtus muutumatuna.

| b) | Iga sellise valuuta nõrgenemine 10 %, milles aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on kohustusi, mille kogumaht on 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu kogukohustustest või rohkem. |
| --- | --- |

b)

Iga sellise valuuta nõrgenemine 10 %, milles aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on kohustusi, mille kogumaht on 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu kogukohustustest või rohkem.

| 25. | Stsenaariumid kajastatakse üksteisest sõltumatult ning olulise valuuta nõrgenemine kajastatakse samuti sõltumatult teiste oluliste valuutade nõrgenemisest. Seega ei võta krediidiasutus või investeerimisühing arvesse stsenaariumidevahelist korrelatsiooni. |
| --- | --- |

25.

Stsenaariumid kajastatakse üksteisest sõltumatult ning olulise valuuta nõrgenemine kajastatakse samuti sõltumatult teiste oluliste valuutade nõrgenemisest. Seega ei võta krediidiasutus või investeerimisühing arvesse stsenaariumidevahelist korrelatsiooni.

4.1.1.   Stsenaarium A: koormatud varade õiglase väärtuse vähenemine 30 %.

| 26. | Eeldatakse, et kõigi koormatud varade väärtus väheneb 30 %. Sellisest vähenemisest tingitud täiendava tagatise vajaduse puhul võetakse arvesse olemasolevat ületagatuse taset, nii et säilitatakse ainult minimaalne tagatuse tase. Samuti võetakse täiendava tagatise vajaduse puhul arvesse asjaomaste lepingute ja kokkulepete lepingulisi nõudeid, sealhulgas künniste käiviteid. |
| --- | --- |

26.

Eeldatakse, et kõigi koormatud varade väärtus väheneb 30 %. Sellisest vähenemisest tingitud täiendava tagatise vajaduse puhul võetakse arvesse olemasolevat ületagatuse taset, nii et säilitatakse ainult minimaalne tagatuse tase. Samuti võetakse täiendava tagatise vajaduse puhul arvesse asjaomaste lepingute ja kokkulepete lepingulisi nõudeid, sealhulgas künniste käiviteid.

| 27. | Arvesse võetakse ainult lepinguid ja kokkuleppeid, millega on ette nähtud õiguslik kohustus anda täiendav tagatis. See hõlmab pandikirjade emissioone, kui nendega on ette nähtud õiguslik nõue säilitada ületagatuse minimaalne tase, kuid ei ole ette nähtud nõuet säilitada pandikirjade olemasolev reiting. |
| --- | --- |

27.

Arvesse võetakse ainult lepinguid ja kokkuleppeid, millega on ette nähtud õiguslik kohustus anda täiendav tagatis. See hõlmab pandikirjade emissioone, kui nendega on ette nähtud õiguslik nõue säilitada ületagatuse minimaalne tase, kuid ei ole ette nähtud nõuet säilitada pandikirjade olemasolev reiting.

4.1.2.   Stsenaarium B: oluliste valuutade nõrgenemine 10 %.

| 28. | Valuuta on oluline valuuta, kui aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on selles valuutas kohustusi, mille kogumaht on 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu kogukohustustest või rohkem. |
| --- | --- |

28.

Valuuta on oluline valuuta, kui aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on selles valuutas kohustusi, mille kogumaht on 5 % krediidiasutuse või investeerimisühingu kogukohustustest või rohkem.

| 29. | Nõrgenemise mahu 10 % arvutamisel võetakse arvesse muutusi nii varade kui ka kohustuste poolel, st keskendutakse varade ja kohustuste mittevastavusele. Näiteks USA dollaris vääringustatud varadel põhineva USA dollaris tehtava repotehinguga ei kaasne täiendavat koormatist, samas kui USA dollaris vääringustatud varadel põhineva euros tehtava repotehinguga see kaasneb. |
| --- | --- |

29.

Nõrgenemise mahu 10 % arvutamisel võetakse arvesse muutusi nii varade kui ka kohustuste poolel, st keskendutakse varade ja kohustuste mittevastavusele. Näiteks USA dollaris vääringustatud varadel põhineva USA dollaris tehtava repotehinguga ei kaasne täiendavat koormatist, samas kui USA dollaris vääringustatud varadel põhineva euros tehtava repotehinguga see kaasneb.

| 30. | Arvutamisel võetakse arvesse kõiki mitme erineva valuutaga seotud tehinguid. |
| --- | --- |

30.

Arvutamisel võetakse arvesse kõiki mitme erineva valuutaga seotud tehinguid.

4.2.   Vorm: AE-CONT. Tingimuslikud koormatised

4.2.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| 31. | Vt juhised vormi AE-SOU asjaomaste veergude kohta punktis 1.5.1. Vormi AE-CONT veergude sisu ei erine vormi AE-SOU veergude sisust. |
| --- | --- |

31.

Vt juhised vormi AE-SOU asjaomaste veergude kohta punktis 1.5.1. Vormi AE-CONT veergude sisu ei erine vormi AE-SOU veergude sisust.

4.2.2.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

  Samad juhised ja andmed nagu vormi AE-SOU veeru 010 puhul.
  Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.
  Nagu vormi kõigi ridade puhul, kajastatakse finantskohustusi bilansilises väärtuses, tingimuslikke kohustusi nimiväärtuses ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpabereid õiglases väärtuses. |
| 020 | A.   Täiendavad koormatud varad

  Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada stsenaarium A.
  Käesoleva lisa A osas sätestatud juhiste kohaselt kajastatakse kõnealused summad bilansilises väärtuses, kui summa on seotud aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varadega, või õiglases väärtuses, kui see on seotud saadud tagatisega. Krediidiasutuse või investeerimisühingu koormamata varasid ja tagatisi ületav summa kajastatakse õiglases väärtuses. |
| 030 | B.   Täiendav koormatud varade summa. Oluline valuuta 1

  Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada olulise valuuta 1 nõrgenemine stsenaariumi B korral.
  Vt eeskirjad summa liikide kohta real 020. |
| 040 | B.   Täiendav koormatud varade summa. Oluline valuuta 2

  Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada olulise valuuta 2 nõrgenemine stsenaariumi B korral.
  Vt eeskirjad summa liikide kohta real 020. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Sobitatud kohustused, tingimuslikud kohustused või laenuks antud väärtpaberid

Samad juhised ja andmed nagu vormi AE-SOU veeru 010 puhul.

Sobitatud finantskohustuste, tingimuslike kohustuste (aruande esitaja ees võetud siduvad laenuandmiskohustused ja saadud finantsgarantiid) ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpaberite summa, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

Nagu vormi kõigi ridade puhul, kajastatakse finantskohustusi bilansilises väärtuses, tingimuslikke kohustusi nimiväärtuses ja mitterahalise tagatisega laenuks antud väärtpabereid õiglases väärtuses.

020

A.   Täiendavad koormatud varad

Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada stsenaarium A.

Käesoleva lisa A osas sätestatud juhiste kohaselt kajastatakse kõnealused summad bilansilises väärtuses, kui summa on seotud aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varadega, või õiglases väärtuses, kui see on seotud saadud tagatisega. Krediidiasutuse või investeerimisühingu koormamata varasid ja tagatisi ületav summa kajastatakse õiglases väärtuses.

030

B.   Täiendav koormatud varade summa. Oluline valuuta 1

Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada olulise valuuta 1 nõrgenemine stsenaariumi B korral.

Vt eeskirjad summa liikide kohta real 020.

040

B.   Täiendav koormatud varade summa. Oluline valuuta 2

Täiendav varade summa, mis muutuks koormatuks tulenevalt õiguslikust, regulatiivsest või lepingulisest sättest, mille võib käivitada olulise valuuta 2 nõrgenemine stsenaariumi B korral.

Vt eeskirjad summa liikide kohta real 020.

5.   D OSA: PANDIKIRJAD

5.1.   Üldised märkused

| 32. | Selles vormis kajastatakse teavet kõigi eurofondi nõuetele vastavate pandikirjade kohta, mille on emiteerinud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing. Eurofondi nõuetele vastavad pandikirjad on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud võlakirjad. Need on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud pandikirjad, kui aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldavad ametiasutused seoses pandikirjadega õigusaktide kohaselt erijärelevalvet, mille eesmärk on kaitsta võlakirjaomanikke, ja kui selliste pandikirjade puhul on ette nähtud, et kõnealuste pandikirjade emiteerimisest saadavad vahendid investeeritakse vastavalt õigusaktidele varadesse, mis kogu võlakirjade kehtivusaja vältel suudavad tagada võlakirjadega seotud nõuded ja mida emitendi maksejõuetuse korral kasutataks esmajärjekorras põhisumma tagasimaksmiseks ning kogunenud intresside tasumiseks. |
| --- | --- |

32.

Selles vormis kajastatakse teavet kõigi eurofondi nõuetele vastavate pandikirjade kohta, mille on emiteerinud aruandev krediidiasutus või investeerimisühing. Eurofondi nõuetele vastavad pandikirjad on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud võlakirjad. Need on aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud pandikirjad, kui aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldavad ametiasutused seoses pandikirjadega õigusaktide kohaselt erijärelevalvet, mille eesmärk on kaitsta võlakirjaomanikke, ja kui selliste pandikirjade puhul on ette nähtud, et kõnealuste pandikirjade emiteerimisest saadavad vahendid investeeritakse vastavalt õigusaktidele varadesse, mis kogu võlakirjade kehtivusaja vältel suudavad tagada võlakirjadega seotud nõuded ja mida emitendi maksejõuetuse korral kasutataks esmajärjekorras põhisumma tagasimaksmiseks ning kogunenud intresside tasumiseks.

| 33. | Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või tema nimel emiteeritud pandikirju, mis ei vasta eurofondi nõuetele, ei kajastata vormides AE-CB. |
| --- | --- |

33.

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu või tema nimel emiteeritud pandikirju, mis ei vasta eurofondi nõuetele, ei kajastata vormides AE-CB.

| 34. | Aruandlus põhineb pandikirjade suhtes kohaldataval õiguslikul korral, st õigusraamistikul, mida kohaldatakse pandikirjade emissiooni suhtes. |
| --- | --- |

34.

Aruandlus põhineb pandikirjade suhtes kohaldataval õiguslikul korral, st õigusraamistikul, mida kohaldatakse pandikirjade emissiooni suhtes.

5.2.   Vorm: AE-CB. Pandikirjade emissioonid

5.2.1.   Juhised z-telje kohta

| z-telg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Tagatiste kogumi tunnus (lahtine)

  Tagatiste kogumi tunnus koosneb tagatise kogumi emiteerinud üksuse nimest või üheselt mõistetavast lühendist ning sellise tagatiste kogumi tähisest, mille suhtes konkreetselt kohaldatakse asjaomaseid pandikirjade kaitsemeetmeid. |

z-telg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Tagatiste kogumi tunnus (lahtine)

Tagatiste kogumi tunnus koosneb tagatise kogumi emiteerinud üksuse nimest või üheselt mõistetavast lühendist ning sellise tagatiste kogumi tähisest, mille suhtes konkreetselt kohaldatakse asjaomaseid pandikirjade kaitsemeetmeid.

5.2.2.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Nimiväärtus

  Nimiväärtus on põhisumma tasumise nõuete summa, mis on kindlaks määratud vastava pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mida kohaldatakse piisava katte kindlaksmääramiseks. |
| 020 | Nüüdisväärtus (vahetustehing)/Turuväärtus

  Nüüdisväärtus (vahetustehing) on põhisumma ja intresside tasumise nõuete summa, mida on diskonteeritud valuutapõhise riskivaba intressikõveraga ning mis on kindlaks määratud asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mida kohaldatakse piisava katte kindlaksmääramiseks.
  Veergudes 080 ja 210 kajastatakse tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide turuväärtust. |
| 030 | Varapõhine väärtus

  Varapõhine väärtus on tagatiste kogumi varade majanduslik väärtus, mida võib kajastada IFRSi 13 kohane õiglane väärtus, likviidsel turul tehtud tehingutel põhinev turuväärtus või nüüdisväärtus, mille puhul diskonteeritakse varade tulevasi rahavoogusid varapõhise intressikõveraga. |
| 040 | Bilansiline väärtus

  Pandikirjaga seotud kohustuse või tagatiste kogumi vara bilansiline väärtus on pandikirja emitendi poolt kajastatav bilansiline väärtus. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010

Nimiväärtus

Nimiväärtus on põhisumma tasumise nõuete summa, mis on kindlaks määratud vastava pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mida kohaldatakse piisava katte kindlaksmääramiseks.

020

Nüüdisväärtus (vahetustehing)/Turuväärtus

Nüüdisväärtus (vahetustehing) on põhisumma ja intresside tasumise nõuete summa, mida on diskonteeritud valuutapõhise riskivaba intressikõveraga ning mis on kindlaks määratud asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mida kohaldatakse piisava katte kindlaksmääramiseks.

Veergudes 080 ja 210 kajastatakse tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide turuväärtust.

030

Varapõhine väärtus

Varapõhine väärtus on tagatiste kogumi varade majanduslik väärtus, mida võib kajastada IFRSi 13 kohane õiglane väärtus, likviidsel turul tehtud tehingutel põhinev turuväärtus või nüüdisväärtus, mille puhul diskonteeritakse varade tulevasi rahavoogusid varapõhise intressikõveraga.

040

Bilansiline väärtus

Pandikirjaga seotud kohustuse või tagatiste kogumi vara bilansiline väärtus on pandikirja emitendi poolt kajastatav bilansiline väärtus.

5.2.3.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Kooskõla kapitalinõuete määruse artikliga 129? [JAH/EI]

  Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad, kas tagatiste kogum vastab kapitalinõuete määruse artiklis 129 sätestatud nõuetele, et selle suhtes võiks kohaldada kõnealuse määruse artikli 129 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeliskäsitlust. |
| 012 | Kui JAH, märkida tagatiste kogumi peamine varaklass

  Kui tagatiste kogumi suhtes võib kohaldada kapitalinõuete määruse artikli 129 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeliskäsitlust (vastus JAH veerus 011), märgitakse sellesse lahtrisse tagatiste kogumi peamine varaklass. Selleks kasutatakse kõnealuse määruse artikli 129 lõikes 1 sätestatud liigitust ja märgitakse vastavalt koodid „a”, „b”, „c”, „d”, „e”, „f” ja „g”. Kood „h” märgitakse juhul, kui tagatiste kogumi peamine varaklass ei kuulu eespool osutatud kategooriatesse. |
| 020–140 | Pandikirjadega seotud kohustused

  Pandikirjadega seotud kohustused on pandikirjade emiteerimisest tulenevad emiteeriva üksuse kohustused, mis hõlmavad kõiki selliseid positsioone nagu on määratletud pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mille suhtes kohaldatakse asjaomaseid pandikirjade kaitsemeetmeid (see võib näiteks hõlmata järelturul ringluses olevaid väärtpabereid, samuti pandikirjade emitendi vastaspoolte sellist positsiooni tuletisinstrumentide positsioonides, millel on pandikirjade emitendi seisukohast negatiivne turuväärtus ja mida võetakse arvesse tagatiste kogumis ja mida käsitatakse pandikirjadega seotud kohustustena vastavalt asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatavale õigusliku korrale). |
| 020 | Aruandekuupäev

  Pandikirjadega seotud kohustuste summad, välja arvatud tuletisinstrumentide positsioonid, eri tulevaste kuupäevade lõikes. |
| 030 | + 6 kuud

  Kuupäev „+ 6 kuud” on 6 kuud pärast aruandekuupäeva. Summad kajastatakse eeldusel, et pandikirjadega seotud kohustused võrreldes aruandekuupäevaga ei muutu, välja arvatud amortisatsiooni puhul. Kindlaks määratud maksegraafiku puudumisel tuleb tuleviku kuupäevadel olemasolevate jääksummade puhul kasutada eeldatavat lõpptähtaega järjepideval viisil. |
| 040–070 | + 12 kuud – + 10 aastat

  Nagu „+ 6 kuud” puhul (veerg 030), vastav tähtpäev pärast aruandekuupäeva. |
| 080 | Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on negatiivne netoturuväärtus

  Selliste tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide negatiivne netoturuväärtus, millel on pandikirjade emitendi seisukohast negatiivne turuväärtus. Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid on sellised tuletisinstrumentide netopositsioonid, mida vastavalt asjaomasele pandikirjade suhtes kohaldatavale õiguslikule korrale on arvesse võetud tagatise kogumis ja mille suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid, kuivõrd selliseid negatiivse turuväärtusega tuletisinstrumentide positsioone on vaja katta aktsepteeritavate tagatiste kogumi varadega.
  Negatiivset netoturuväärtust kajastatakse ainult aruandekuupäeva seisuga. |
| 090–140 | Pandikirja välisreiting

  Esitatakse teave vastava pandikirja välisreitingu kohta aruandekuupäeva seisuga, kui kõnealune reiting on olemas. |
| 090 | Reitinguagentuur 1

  Kui aruandekuupäeva seisuga on andnud krediidireitingu vähemalt üks reitinguagentuur, märgitakse sellesse lahtrisse asjaomase reitinguagentuuri nimi. Kui aruandekuupäeva seisuga on andnud krediidireitingu rohkem kui kolm reitinguagentuuri, valitakse kolm reitinguagentuuri, kelle kohta esitatakse teave, selle põhjal, kellel on suurem turuosa. |
| 100 | Krediidireiting 1

  Veerus 090 kajastatud reitinguagentuuri poolt pandikirjale antud krediidireiting aruandekuupäeva seisuga. Kui sama reitinguagentuur on andnud nii pikaajalise kui ka lühiajalise krediidireitingu, kajastatakse pikaajalist reitingut. Kajastatav krediidireiting hõlmab mis tahes modifikaatoreid. |
| 110, 130 | Reitinguagentuur 2 ja reitinguagentuur 3

  Nagu reitinguagentuuri 1 puhul (veerg 090), kajastatakse teave teiste reitinguagentuuride kohta, kes on andnud pandikirjale krediidireitingu aruandekuupäeva seisuga. |
| 120, 140 | Krediidireiting 2 ja krediidireiting 3

  Nagu krediidireitingu 1 puhul (veerg 100), kajastatakse teave reitinguagentuuride 2 ja 3 poolt pandikirjale antud krediidireitingu kohta aruandekuupäeva seisuga. |
| 150–250 | Tagatiste kogum

  Tagatiste kogum koosneb kõigist positsioonidest, sealhulgas tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on pandikirja emitendi seisukohast positiivne netoturuväärtus, kusjuures nende suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid. |
| 150 | Aruandekuupäev

  Tagatiste kogumi varade summa, välja arvatud tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid. See summa hõlmab ületagatuse miinimumnõudeid ja lisaks miinimumnõudeid ületavat mis tahes täiendavat ületagatust määral, mil selle suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid. |
| 160 | + 6 kuud

  Aruande esitamise kuupäev „+6 kuud” on 6 kuud pärast aruandekuupäeva. Summad kajastatakse eeldusel, et tagatiste kogum võrreldes aruande esitamise kuupäevaga ei muutu, välja arvatud amortisatsiooni puhul. Kindlaks määratud maksegraafiku puudumisel tuleb tuleviku kuupäevadel olemasolevate jääksummade puhul kasutada eeldatavat lõpptähtaega järjepideval viisil. |
| 170–200 | + 12 kuud – + 10 aastat

  Nagu „+ 6 kuud” puhul (veerg 160), vastav tähtpäev pärast aruandekuupäeva. |
| 210 | Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus

  Selliste tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide positiivne netoturuväärtus, millel on pandikirjade emitendi seisukohast positiivne turuväärtus. Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid on sellised tuletisinstrumentide netopositsioonid, mida vastavalt asjaomasele pandikirjade suhtes kohaldatavale õiguslikule korrale on arvesse võetud tagatise kogumis ja mille suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid, kuivõrd sellised positiivse turuväärtusega tuletisinstrumentide positsioonid ei kuuluks pandikirjade emitendi pankrotivara hulka.
  Positiivset netoturuväärtust kajastatakse ainult aruandekuupäeva seisuga. |
| 220–250 | Tagatise miinimumnõudeid ületav tagatiste kogumi summa

  Tagatiste kogumi summad (sealhulgas tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus), mis ületavad tagatise miinimumnõudeid (ületagatus). |
| 220 | Tulenevalt asjaomasest pandikirjade suhtes kohaldatavast õiguslikust korrast

  Ületagatuse summad võrreldes minimaalse tagatisega, mis on ette nähtud asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga. |
| 230–250 | Tulenevalt reitinguagentuuri metoodikast, et säilitada olemasolev pandikirjade välisreiting

  Ületagatuse summad võrreldes tasemega, mida vastavalt pandikirjade emitendile kättesaadava teabe kohaselt, mis käsitleb vastava reitinguagentuuri metoodikat, oleks vähemalt vaja, et toetada vastava reitinguagentuuri antud olemasolevat krediidireitingut. |
| 230 | Reitinguagentuur 1

  Ületagatuse summad võrreldes tasemega, mida vastavalt pandikirjade emitendile kättesaadava teabe kohaselt, mis käsitleb reitinguagentuuri 1 (veerg 090) metoodikat, oleks vähemalt vaja, et toetada krediidireitingut 1 (veerg 100). |
| 240–250 | Reitinguagentuur 2 ja reitinguagentuur 3

  Juhised reitinguagentuuri 1 (veerg 230) kohta kehtivad ka reitinguagentuuri 2 (veerg 110) ja reitinguagentuuri 3 (veerg 130) kohta. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Kooskõla kapitalinõuete määruse artikliga 129? [JAH/EI]

Krediidiasutused ja investeerimisühingud märgivad, kas tagatiste kogum vastab kapitalinõuete määruse artiklis 129 sätestatud nõuetele, et selle suhtes võiks kohaldada kõnealuse määruse artikli 129 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeliskäsitlust.

012

Kui JAH, märkida tagatiste kogumi peamine varaklass

Kui tagatiste kogumi suhtes võib kohaldada kapitalinõuete määruse artikli 129 lõigetes 4 ja 5 sätestatud eeliskäsitlust (vastus JAH veerus 011), märgitakse sellesse lahtrisse tagatiste kogumi peamine varaklass. Selleks kasutatakse kõnealuse määruse artikli 129 lõikes 1 sätestatud liigitust ja märgitakse vastavalt koodid „a”, „b”, „c”, „d”, „e”, „f” ja „g”. Kood „h” märgitakse juhul, kui tagatiste kogumi peamine varaklass ei kuulu eespool osutatud kategooriatesse.

020–140

Pandikirjadega seotud kohustused

Pandikirjadega seotud kohustused on pandikirjade emiteerimisest tulenevad emiteeriva üksuse kohustused, mis hõlmavad kõiki selliseid positsioone nagu on määratletud pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga, mille suhtes kohaldatakse asjaomaseid pandikirjade kaitsemeetmeid (see võib näiteks hõlmata järelturul ringluses olevaid väärtpabereid, samuti pandikirjade emitendi vastaspoolte sellist positsiooni tuletisinstrumentide positsioonides, millel on pandikirjade emitendi seisukohast negatiivne turuväärtus ja mida võetakse arvesse tagatiste kogumis ja mida käsitatakse pandikirjadega seotud kohustustena vastavalt asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatavale õigusliku korrale).

020

Aruandekuupäev

Pandikirjadega seotud kohustuste summad, välja arvatud tuletisinstrumentide positsioonid, eri tulevaste kuupäevade lõikes.

030

+ 6 kuud

Kuupäev „+ 6 kuud” on 6 kuud pärast aruandekuupäeva. Summad kajastatakse eeldusel, et pandikirjadega seotud kohustused võrreldes aruandekuupäevaga ei muutu, välja arvatud amortisatsiooni puhul. Kindlaks määratud maksegraafiku puudumisel tuleb tuleviku kuupäevadel olemasolevate jääksummade puhul kasutada eeldatavat lõpptähtaega järjepideval viisil.

040–070

+ 12 kuud – + 10 aastat

Nagu „+ 6 kuud” puhul (veerg 030), vastav tähtpäev pärast aruandekuupäeva.

080

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on negatiivne netoturuväärtus

Selliste tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide negatiivne netoturuväärtus, millel on pandikirjade emitendi seisukohast negatiivne turuväärtus. Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid on sellised tuletisinstrumentide netopositsioonid, mida vastavalt asjaomasele pandikirjade suhtes kohaldatavale õiguslikule korrale on arvesse võetud tagatise kogumis ja mille suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid, kuivõrd selliseid negatiivse turuväärtusega tuletisinstrumentide positsioone on vaja katta aktsepteeritavate tagatiste kogumi varadega.

Negatiivset netoturuväärtust kajastatakse ainult aruandekuupäeva seisuga.

090–140

Pandikirja välisreiting

Esitatakse teave vastava pandikirja välisreitingu kohta aruandekuupäeva seisuga, kui kõnealune reiting on olemas.

090

Reitinguagentuur 1

Kui aruandekuupäeva seisuga on andnud krediidireitingu vähemalt üks reitinguagentuur, märgitakse sellesse lahtrisse asjaomase reitinguagentuuri nimi. Kui aruandekuupäeva seisuga on andnud krediidireitingu rohkem kui kolm reitinguagentuuri, valitakse kolm reitinguagentuuri, kelle kohta esitatakse teave, selle põhjal, kellel on suurem turuosa.

100

Krediidireiting 1

Veerus 090 kajastatud reitinguagentuuri poolt pandikirjale antud krediidireiting aruandekuupäeva seisuga. Kui sama reitinguagentuur on andnud nii pikaajalise kui ka lühiajalise krediidireitingu, kajastatakse pikaajalist reitingut. Kajastatav krediidireiting hõlmab mis tahes modifikaatoreid.

110, 130

Reitinguagentuur 2 ja reitinguagentuur 3

Nagu reitinguagentuuri 1 puhul (veerg 090), kajastatakse teave teiste reitinguagentuuride kohta, kes on andnud pandikirjale krediidireitingu aruandekuupäeva seisuga.

120, 140

Krediidireiting 2 ja krediidireiting 3

Nagu krediidireitingu 1 puhul (veerg 100), kajastatakse teave reitinguagentuuride 2 ja 3 poolt pandikirjale antud krediidireitingu kohta aruandekuupäeva seisuga.

150–250

Tagatiste kogum

Tagatiste kogum koosneb kõigist positsioonidest, sealhulgas tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on pandikirja emitendi seisukohast positiivne netoturuväärtus, kusjuures nende suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid.

150

Aruandekuupäev

Tagatiste kogumi varade summa, välja arvatud tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid. See summa hõlmab ületagatuse miinimumnõudeid ja lisaks miinimumnõudeid ületavat mis tahes täiendavat ületagatust määral, mil selle suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid.

160

+ 6 kuud

Aruande esitamise kuupäev „+6 kuud” on 6 kuud pärast aruandekuupäeva. Summad kajastatakse eeldusel, et tagatiste kogum võrreldes aruande esitamise kuupäevaga ei muutu, välja arvatud amortisatsiooni puhul. Kindlaks määratud maksegraafiku puudumisel tuleb tuleviku kuupäevadel olemasolevate jääksummade puhul kasutada eeldatavat lõpptähtaega järjepideval viisil.

170–200

+ 12 kuud – + 10 aastat

Nagu „+ 6 kuud” puhul (veerg 160), vastav tähtpäev pärast aruandekuupäeva.

210

Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus

Selliste tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonide positiivne netoturuväärtus, millel on pandikirjade emitendi seisukohast positiivne turuväärtus. Tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid on sellised tuletisinstrumentide netopositsioonid, mida vastavalt asjaomasele pandikirjade suhtes kohaldatavale õiguslikule korrale on arvesse võetud tagatise kogumis ja mille suhtes kohaldatakse vastavaid pandikirjade kaitsemeetmeid, kuivõrd sellised positiivse turuväärtusega tuletisinstrumentide positsioonid ei kuuluks pandikirjade emitendi pankrotivara hulka.

Positiivset netoturuväärtust kajastatakse ainult aruandekuupäeva seisuga.

220–250

Tagatise miinimumnõudeid ületav tagatiste kogumi summa

Tagatiste kogumi summad (sealhulgas tagatiste kogumi tuletisinstrumentide positsioonid, millel on positiivne netoturuväärtus), mis ületavad tagatise miinimumnõudeid (ületagatus).

220

Tulenevalt asjaomasest pandikirjade suhtes kohaldatavast õiguslikust korrast

Ületagatuse summad võrreldes minimaalse tagatisega, mis on ette nähtud asjaomase pandikirjade suhtes kohaldatava õigusliku korraga.

230–250

Tulenevalt reitinguagentuuri metoodikast, et säilitada olemasolev pandikirjade välisreiting

Ületagatuse summad võrreldes tasemega, mida vastavalt pandikirjade emitendile kättesaadava teabe kohaselt, mis käsitleb vastava reitinguagentuuri metoodikat, oleks vähemalt vaja, et toetada vastava reitinguagentuuri antud olemasolevat krediidireitingut.

230

Reitinguagentuur 1

Ületagatuse summad võrreldes tasemega, mida vastavalt pandikirjade emitendile kättesaadava teabe kohaselt, mis käsitleb reitinguagentuuri 1 (veerg 090) metoodikat, oleks vähemalt vaja, et toetada krediidireitingut 1 (veerg 100).

240–250

Reitinguagentuur 2 ja reitinguagentuur 3

Juhised reitinguagentuuri 1 (veerg 230) kohta kehtivad ka reitinguagentuuri 2 (veerg 110) ja reitinguagentuuri 3 (veerg 130) kohta.

6.   E OSA: TÄIENDAVAD ANDMED

6.1.   Üldised märkused

| 35. | E osas järgitakse sama struktuuri nagu A osas esitatud koormatiste ülevaate vormides, kasutades aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara koormatiste ning saadud tagatiste kajastamiseks eri vorme: vastavalt AE-ADV1 ja AE-ADV2. Seega vastavad sobitatud kohustused koormatud varadega tagatud kohustustele ning üks-ühele seost ei pea olema. |
| --- | --- |

35.

E osas järgitakse sama struktuuri nagu A osas esitatud koormatiste ülevaate vormides, kasutades aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu vara koormatiste ning saadud tagatiste kajastamiseks eri vorme: vastavalt AE-ADV1 ja AE-ADV2. Seega vastavad sobitatud kohustused koormatud varadega tagatud kohustustele ning üks-ühele seost ei pea olema.

6.2.   Vorm: AE-ADV1. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu varade täiendatud vorm

6.2.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010–020 | Keskpangapoolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud)

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu igat liiki kohustused, mille puhul on tehingu vastaspool keskpank.
  Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatud varadena, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul jaotatakse kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel. |
| 030–040 | Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, kuivõrd kõnealused tuletisinstrumendid on noteeritud või nendega kaubeldakse tunnustatud või määratud investeerimisbörsil ning nendega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 050–060 | Börsivälised tuletisinstrumendid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaubeldakse börsiväliselt ning nendega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. (Samad juhised nagu vormi AE-SOU rea 030 kohta.) |
| 070–080 | Repolepingud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste repolepingute bilansiline väärtus, mille puhul ei ole tehingu vastaspool keskpank, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. Kolmepoolsete repolepingute puhul tuleks järgida sama käsitlust nagu repolepingute puhul, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 090–100 | Muud tagatud hoiused kui repolepingud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, mille puhul ei ole tehingu vastaspool keskpank, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. |
| 110–120 | Emiteeritud pandikirjad

  Vt juhised vormi AE-SOU real 100. |
| 130–140 | Emiteeritud väärtpaberistamised

  Vt juhised vormi AE-SOU real 110. |
| 150–160 | Muud emiteeritud võlaväärtpaberid kui pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste muude emiteeritud võlaväärtpaberite kui pandikirjad ja väärtpaberistamised bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.
  Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on säilitanud osa emiteeritud võlaväärtpaberitest kas alates emiteerimise kuupäevast või hiljem tagasiostmise tulemusel, ei kajastata kõnealuseid säilitatud väärtpabereid selle kirje all. Lisaks tuleks nendele määratud tagatist käsitada kõnealuse vormi puhul koormamata tagatisena. |
| 170–180 | Muud koormatise allikad

  Vt juhised vormi AE-SOU real 120. |
| 190 | Koormatud varad kokku

  Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormatud. |
| 200 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 210 | Koormamata varad kokku

  Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormamata. Bilansiline väärtus on summa, mida kajastatakse bilansi aktiva poolel. |
| 220 | millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

  Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks. |
| 230 | Koormatud + koormamata varad

  Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate varade bilansiline väärtus. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

010–020

Keskpangapoolne rahastamine (igat liiki, sealhulgas repotehingud)

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu igat liiki kohustused, mille puhul on tehingu vastaspool keskpank.

Eelnevalt keskpankadesse paigutatud varasid ei käsitata koormatud varadena, välja arvatud juhul, kui keskpank ei luba mis tahes paigutatud vara eelneva nõusolekuta välja võtta. Kasutamata finantsgarantiide puhul jaotatakse kasutamata osa (st keskpanga nõutavat miinimumi ületav summa) proportsionaalselt keskpanka paigutatud varade vahel.

030–040

Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, kuivõrd kõnealused tuletisinstrumendid on noteeritud või nendega kaubeldakse tunnustatud või määratud investeerimisbörsil ning nendega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

050–060

Börsivälised tuletisinstrumendid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste tagatud tuletisinstrumentide bilansiline väärtus, mis on finantskohustused, kuivõrd kõnealuste tuletisinstrumentidega kaubeldakse börsiväliselt ning nendega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. (Samad juhised nagu vormi AE-SOU rea 030 kohta.)

070–080

Repolepingud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste repolepingute bilansiline väärtus, mille puhul ei ole tehingu vastaspool keskpank, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis. Kolmepoolsete repolepingute puhul tuleks järgida sama käsitlust nagu repolepingute puhul, kuivõrd kõnealuste tehingutega kaasneb aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

090–100

Muud tagatud hoiused kui repolepingud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste muude tagatud hoiuste kui repolepingute bilansiline väärtus, mille puhul ei ole tehingu vastaspool keskpank, kuivõrd kõnealuste hoiustega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

110–120

Emiteeritud pandikirjad

Vt juhised vormi AE-SOU real 100.

130–140

Emiteeritud väärtpaberistamised

Vt juhised vormi AE-SOU real 110.

150–160

Muud emiteeritud võlaväärtpaberid kui pandikirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu selliste muude emiteeritud võlaväärtpaberite kui pandikirjad ja väärtpaberistamised bilansiline väärtus, kuivõrd kõnealuste väärtpaberitega kaasneb kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks vara koormatis.

Kui aruandev krediidiasutus või investeerimisühing on säilitanud osa emiteeritud võlaväärtpaberitest kas alates emiteerimise kuupäevast või hiljem tagasiostmise tulemusel, ei kajastata kõnealuseid säilitatud väärtpabereid selle kirje all. Lisaks tuleks nendele määratud tagatist käsitada kõnealuse vormi puhul koormamata tagatisena.

170–180

Muud koormatise allikad

Vt juhised vormi AE-SOU real 120.

190

Koormatud varad kokku

Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormatud.

200

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormatud varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

210

Koormamata varad kokku

Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste varade bilansiline väärtus, mis on koormamata. Bilansiline väärtus on summa, mida kajastatakse bilansi aktiva poolel.

220

millest: aktsepteeritakse keskpankade puhul

Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate selliste koormamata varade bilansiline väärtus, mida aktsepteeritakse tehinguteks selliste keskpankadega, millele aruandval krediidiasutusel või investeerimisühingul on juurdepääs. Aruandvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ei saa kindlaks teha, kas kirjet aktsepteeritakse tehinguteks keskpangaga, nt jurisdiktsioonides, kus ei ole selgelt kindlaks määratud keskpangaga tehtavateks repotehinguteks aktsepteeritavad varad või kus ei ole juurdepääsu pidevalt toimivale keskpanga repoturule, võivad kõnealuse kirjega seotud summat mitte kajastada, st jätta vastava lahtri tühjaks.

230

Koormatud + koormamata varad

Vormi AE-ADV1 ridades kajastatud iga varaliigi puhul aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate varade bilansiline väärtus.

6.2.2.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Nõudelaenud

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 020 kohta. |
| 020 | Omakapitaliinstrumendid

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 030 kohta. |
| 030 | Kokku

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 040 kohta. |
| 040 | millest: pandikirjad

  Vt kirjeldavad juhised vormi AE-ASS rea 050 kohta. |
| 050 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Vormi AE-ASS rea 050 juhistes kirjeldatud pandikirjad, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 060 | millest: väärtpaberistamised

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 060 kohta. |
| 070 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Vormi AE-ASS rea 060 juhistes kirjeldatud väärtpaberistamised, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 080 | millest: valitsemissektori emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 070 kohta. |
| 090 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 080 kohta. |
| 100 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 090 kohta. |
| 110 | Keskpangad ja valitsemissektor

  Muud laenud ja ettemaksed keskpangale või valitsemissektorile kui nõudelaenud. |
| 120 | Finantssektori äriühingud

  Muud laenud ja ettemaksed finantssektori äriühingutele kui nõudelaenud. |
| 130 | Finantssektorivälised äriühingud

  Muud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele kui nõudelaenud. |
| 140 | millest: hüpoteeklaenud

  Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud finantssektorivälistele äriühingute kasuks seatud hüpoteegiga. |
| 150 | Kodumajapidamised

  Muud laenud ja ettemaksed kodumajapidamistele kui nõudelaenud. |
| 160 | millest: hüpoteeklaenud

  Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud kodumajapidamiste kasuks seatud hüpoteegiga. |
| 170 | Muud varad

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 120 kohta. |
| 180 | Kokku

  Vt juhised vormi AE-ASS rea 010 kohta. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Nõudelaenud

Vt juhised vormi AE-ASS rea 020 kohta.

020

Omakapitaliinstrumendid

Vt juhised vormi AE-ASS rea 030 kohta.

030

Kokku

Vt juhised vormi AE-ASS rea 040 kohta.

040

millest: pandikirjad

Vt kirjeldavad juhised vormi AE-ASS rea 050 kohta.

050

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Vormi AE-ASS rea 050 juhistes kirjeldatud pandikirjad, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

060

millest: väärtpaberistamised

Vt juhised vormi AE-ASS rea 060 kohta.

070

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Vormi AE-ASS rea 060 juhistes kirjeldatud väärtpaberistamised, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

080

millest: valitsemissektori emiteeritud

Vt juhised vormi AE-ASS rea 070 kohta.

090

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

Vt juhised vormi AE-ASS rea 080 kohta.

100

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Vt juhised vormi AE-ASS rea 090 kohta.

110

Keskpangad ja valitsemissektor

Muud laenud ja ettemaksed keskpangale või valitsemissektorile kui nõudelaenud.

120

Finantssektori äriühingud

Muud laenud ja ettemaksed finantssektori äriühingutele kui nõudelaenud.

130

Finantssektorivälised äriühingud

Muud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele kui nõudelaenud.

140

millest: hüpoteeklaenud

Muud laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud finantssektorivälistele äriühingute kasuks seatud hüpoteegiga.

150

Kodumajapidamised

Muud laenud ja ettemaksed kodumajapidamistele kui nõudelaenud.

160

millest: hüpoteeklaenud

Muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud kodumajapidamiste kasuks seatud hüpoteegiga.

170

Muud varad

Vt juhised vormi AE-ASS rea 120 kohta.

180

Kokku

Vt juhised vormi AE-ASS rea 010 kohta.

6.3.   Vorm: AE-ADV2. Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatise täiendatud vorm

6.3.1.   Juhised konkreetsete ridade kohta

| 36. | Vt punkt 6.2.1, kuna juhised mõlema vormi kohta on sarnased. |
| --- | --- |

36.

Vt punkt 6.2.1, kuna juhised mõlema vormi kohta on sarnased.

6.3.2.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 010 | Nõudelaenud

  Vt juhised vormi AE-COL rea 140 kohta. |
| 020 | Omakapitaliinstrumendid

  Vt juhised vormi AE-COL rea 150 kohta. |
| 030 | Kokku

  Vt juhised vormi AE-COL rea 160 kohta. |
| 040 | millest: pandikirjad

  Vt juhised vormi AE-COL real 170. |
| 050 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on pandikirjad, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 060 | millest: väärtpaberistamised

  Vt juhised vormi AE-COL rea 180 kohta. |
| 070 | millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on väärtpaberistamised, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus. |
| 080 | millest: valitsemissektori emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-COL rea 190 kohta. |
| 090 | millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-COL rea 200 kohta. |
| 100 | millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

  Vt juhised vormi AE-COL rea 210 kohta. |
| 110 | Keskpangad ja valitsemissektor

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed keskpangale või valitsemissektorile kui nõudelaenud. |
| 120 | Finantssektori äriühingud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed finantssektori äriühingutele kui nõudelaenud. |
| 130 | Finantssektorivälised äriühingud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele kui nõudelaenud. |
| 140 | millest: hüpoteeklaenud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud finantssektorivälistele äriühingute kasuks seatud hüpoteegiga. |
| 150 | Kodumajapidamised

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed kodumajapidamistele kui nõudelaenud. |
| 160 | millest: hüpoteeklaenud

  Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud kodumajapidamiste kasuks seatud hüpoteegiga. |
| 170 | Muud varad

  Vt juhised vormi AE-COL rea 230 kohta. |
| 180 | Muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

  Vt juhised vormi AE-COL rea 240 kohta. |
| 190 | Kokku

  Vt juhised vormi AE-COL ridade 130 ja 140 kohta.” |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

010

Nõudelaenud

Vt juhised vormi AE-COL rea 140 kohta.

020

Omakapitaliinstrumendid

Vt juhised vormi AE-COL rea 150 kohta.

030

Kokku

Vt juhised vormi AE-COL rea 160 kohta.

040

millest: pandikirjad

Vt juhised vormi AE-COL real 170.

050

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on pandikirjad, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

060

millest: väärtpaberistamised

Vt juhised vormi AE-COL rea 180 kohta.

070

millest: konsolideerimisgrupi muude üksuste emiteeritud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on väärtpaberistamised, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluv mis tahes üksus.

080

millest: valitsemissektori emiteeritud

Vt juhised vormi AE-COL rea 190 kohta.

090

millest: finantssektori äriühingute emiteeritud

Vt juhised vormi AE-COL rea 200 kohta.

100

millest: finantssektoriväliste äriühingute emiteeritud

Vt juhised vormi AE-COL rea 210 kohta.

110

Keskpangad ja valitsemissektor

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed keskpangale või valitsemissektorile kui nõudelaenud.

120

Finantssektori äriühingud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed finantssektori äriühingutele kui nõudelaenud.

130

Finantssektorivälised äriühingud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed finantssektorivälistele äriühingutele kui nõudelaenud.

140

millest: hüpoteeklaenud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud finantssektorivälistele äriühingute kasuks seatud hüpoteegiga.

150

Kodumajapidamised

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud laenud ja ettemaksed kodumajapidamistele kui nõudelaenud.

160

millest: hüpoteeklaenud

Aruandva krediidiasutuse või investeerimisühingu saadud tagatis, mis on muud sellised laenud ja ettemaksed kui nõudelaenud, mis on tagatud kodumajapidamiste kasuks seatud hüpoteegiga.

170

Muud varad

Vt juhised vormi AE-COL rea 230 kohta.

180

Muud emiteeritud oma võlaväärtpaberid kui oma pandikirjad või varaga tagatud väärtpaberid

Vt juhised vormi AE-COL rea 240 kohta.

190

Kokku

Vt juhised vormi AE-COL ridade 130 ja 140 kohta.”

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/34/EL, 26. juuni 2013, teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

1

---