# Uradni list C 241/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 241 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5823. julij 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 241

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5823. julij 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 241/01 | Mnenje Komisije z dne 22. julija 2015 o ukrepu, ki ga je sprejela Nizozemska o prepovedi uporabe trajnih dermalnih polnil za estetske namene | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

2015/C 241/01

Mnenje Komisije z dne 22. julija 2015 o ukrepu, ki ga je sprejela Nizozemska o prepovedi uporabe trajnih dermalnih polnil za estetske namene

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 241/02 | Menjalni tečaji eura | 3 |
| 2015/C 241/03 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 241/02

Menjalni tečaji eura

3

2015/C 241/03

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 241/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7703 – PontMeyer/DBS) (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 241/05 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 6 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2015/C 241/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7703 – PontMeyer/DBS) (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2015/C 241/05

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

| 23.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 241/1

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 22. julija 2015

o ukrepu, ki ga je sprejela Nizozemska o prepovedi uporabe trajnih dermalnih polnil za estetske namene

(2015/C 241/01)

To mnenje temelji na četrtem pododstavku člena 14b Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (1).

Z dopisom z dne 11. julija 2014 so nizozemski organi Komisijo obvestili o osnutku sklepa o spremembi sklepa o medicinskih pripomočkih (Besluit Medische hulpmiddelen), katerega cilj je prepoved uporabe trajnih dermalnih polnil razen za rekonstruktivne namene, na podlagi člena 14b Direktive 93/42/EGS. Pri utemeljitvi ukrepa se je Nizozemska sklicevala na tveganje hude iznakaženosti, ki jo lahko povzroči uporaba trajnih dermalnih polnil. Nizozemski organi menijo, da tveganja takšnih posledic ne odtehtajo koristi uporabe trajnih dermalnih polnil zgolj za estetske namene.

Poleg tega so nizozemski organi sporočili, da je nizozemsko združenje za plastično kirurgijo objavilo področni standard, ki navaja, da je treba trajna dermalna polnila uporabljati omejeno in le ob izpolnjevanju strogih pogojev. V praksi je ta področni standard že privedel do zmanjšanja uporabe teh proizvodov. Zato se pričakuje, da navedena prepoved ne bo znatno vplivala na prodajo teh proizvodov na Nizozemskem.

Komisija meni, da so proizvodi, ki jih namerava osnutek sklepa prepovedati, tisti, ki jih je proizvajalec namenil samo za medicinske namene (tj. za rekonstruktivne namene) in se lahko uporabljajo nenamensko („off label“) za estetske namene, ter tisti, ki jih je proizvajalec namenil za uporabo v medicinske in estetske namene in bi se uvrstili tudi kot medicinski pripomočki, posledično pa bi bili zajeti z zakonodajo o medicinskih pripomočkih. Zato Komisija meni, da bi prepoved, čeprav zadeva le estetsko uporabo trajnih dermalnih polnil, lahko omejila dajanje na trg proizvodov, ki se uvrščajo med medicinske pripomočke.

Možno je, da proizvodi, predstavljeni kot proizvodi, namenjeni samo za estetsko uporabo, ne bi spadali na področje uporabe nacionalne zakonodaje o medicinskih pripomočkih. Komisija zato poziva nizozemske organe, naj preučijo, ali bi morala biti prepoved vključena samo v sklep o medicinskih pripomočkih ali tudi v drugo nacionalno zakonodajo, na katere področje uporabe spadajo proizvodi, ki so namenjeni samo za estetske namene.

Posvetovanje v skladu s členom 14b o predvideni prepovedi je potekalo 17. novembra 2014 na sestanku strokovne skupine za medicinske pripomočke. Predstavniki držav članic in drugih deležnikov so lahko izrazili svoje mnenje o predlaganem ukrepu.

Med razpravami utemeljitev, ki jo je navedla Nizozemska po oceni tveganja na nacionalni ravni, ni bila vprašljiva niti za druge države članice niti za deležnike. Vendar se državam članicam prepovedi ni zdelo potrebno razširiti na celotno ozemlje Unije, zlasti zaradi različnih pristopov k uvrščanju takšnih proizvodov.

Glede na načelo, ki ga je predstavila Nizozemska, in izid posvetovanj, Komisija meni, da tveganja, povezana z uporabo trajnih dermalnih polnil, upravičujejo njihovo prepoved za samo estetske namene.

Komisija zato meni, da je nizozemski sklep o spremembi sklepa o medicinskih pripomočkih, ki prepoveduje uporabo trajnih dermalnih polnil za estetske namene, utemeljen.

V Bruslju, 22. julija 2015

Za Komisijo

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 23.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 241/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 241/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. julija 2015

(2015/C 241/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0902 |
| JPY | japonski jen | 134,98 |
| DKK | danska krona | 7,4616 |
| GBP | funt šterling | 0,69820 |
| SEK | švedska krona | 9,3836 |
| CHF | švicarski frank | 1,0482 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,8990 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,068 |
| HUF | madžarski forint | 308,33 |
| PLN | poljski zlot | 4,1208 |
| RON | romunski leu | 4,4198 |
| TRY | turška lira | 2,9660 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4765 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4167 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4498 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6562 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4889 |
| KRW | južnokorejski won | 1 257,50 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,4922 |
| CNY | kitajski juan | 6,7695 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5880 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 621,13 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1359 |
| PHP | filipinski peso | 49,260 |
| RUB | ruski rubelj | 62,3115 |
| THB | tajski bat | 37,795 |
| BRL | brazilski real | 3,4816 |
| MXN | mehiški peso | 17,5173 |
| INR | indijska rupija | 69,3814 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0902

JPY

japonski jen

134,98

DKK

danska krona

7,4616

GBP

funt šterling

0,69820

SEK

švedska krona

9,3836

CHF

švicarski frank

1,0482

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,8990

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,068

HUF

madžarski forint

308,33

PLN

poljski zlot

4,1208

RON

romunski leu

4,4198

TRY

turška lira

2,9660

AUD

avstralski dolar

1,4765

CAD

kanadski dolar

1,4167

HKD

hongkonški dolar

8,4498

NZD

novozelandski dolar

1,6562

SGD

singapurski dolar

1,4889

KRW

južnokorejski won

1 257,50

ZAR

južnoafriški rand

13,4922

CNY

kitajski juan

6,7695

HRK

hrvaška kuna

7,5880

IDR

indonezijska rupija

14 621,13

MYR

malezijski ringit

4,1359

PHP

filipinski peso

49,260

RUB

ruski rubelj

62,3115

THB

tajski bat

37,795

BRL

brazilski real

3,4816

MXN

mehiški peso

17,5173

INR

indijska rupija

69,3814

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 23.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 241/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 241/4

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2015/C 241/03)

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Slovaška

Priložnostni motiv
  : 200. obletnica rojstva Ľudovíta Štúra

Opis motiva
  : Na kovancu je portret Ľudovíta Štúra. Na desni strani portreta, vzporedno z robom jedra kovanca sta vpisani leto izdaje „2015“ in še bolj desno ob robu ime države izdajateljice „SLOVENSKO“. Na levi strani portreta, vzporedno z robom jedra, sta vpisani Štúrovi letnici rojstva in smrti „1815–1856“ ter še bolj levo ob robu ime „ĽUDOVÍT ŠTÚR“. V zgornjem desnem delu je oznaka kovnice Kremnica (Mincovňa Kremnica), ki jo sestavljata začetnici „MK“ med dvema diskoma. V spodnjem desnem delu sta stilizirani črki „IŘ“, začetnici oblikovalca Ivana Řeháka.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje
  :

Datum izdaje
  : oktober 2015

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 23.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 241/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 241/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7703 – PontMeyer/DBS)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 241/04)

| 1. | Komisija je 15. julija 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje PontMeyer N. V. („PontMeyer“, Nizozemska), ki je pod nadzorom podjetja HAL Investments B.V., z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Deli Building Supplies B.V. („DBS“, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. julija 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje PontMeyer N. V. („PontMeyer“, Nizozemska), ki je pod nadzorom podjetja HAL Investments B.V., z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Deli Building Supplies B.V. („DBS“, Nizozemska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za PontMeyer: distribucija stavbnega lesa in gradbenih materialov na Nizozemskem, veleprodaja lesa in lesenih panelov, proizvodnja lesenih oken, vrat in okvirov,
  —   za DBS: holding za več dobaviteljev stavbnega lesa in gradbenih materialov na Nizozemskem, veleprodaja lesa in lesenih panelov, veleprodaja stropnih in pregradnih izdelkov. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za PontMeyer: distribucija stavbnega lesa in gradbenih materialov na Nizozemskem, veleprodaja lesa in lesenih panelov, proizvodnja lesenih oken, vrat in okvirov,

—   za DBS: holding za več dobaviteljev stavbnega lesa in gradbenih materialov na Nizozemskem, veleprodaja lesa in lesenih panelov, veleprodaja stropnih in pregradnih izdelkov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7703 – PontMeyer/DBS se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7703 – PontMeyer/DBS se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 23.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 241/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 241/6

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 241/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„DRNIŠKI PRŠUT“

pt. EU: HR-PGI-0005-01212-13-13.3.2014

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Drniški pršut“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Pršut „Drniški pršut“ je svinjsko stegno, soljeno z grobo morsko soljo, prešano, hladno dimljeno in sušeno ter proizvedeno v obdobju najmanj 12 mesecev. Za videz pršuta je značilno, da je brez kosti medenice in nogice, dela kože in maščobnega tkiva z notranje strani stegna ter ima pravilno zaobljen rob. Ne sme imeti vidnih poškodb, zunanja površina pa je lahko prekrita z ostanki tanke plasti plesni. Zanj je značilna intenzivna rubinasta barva rezine, razen beline maščobnega tkiva, in intenziven vonj zorenega, rahlo dimljenega sušenega svinjskega mesa. Značilni osušek določa dobro strukturo in olajša razrez pršuta ter omogoča, da se meso lažje žveči, tako da je zalogaj hitro pripravljen za požiranje, ker je zelo sočen in se topi v ustih. Pršut je rahlo sladkega okusa in je zmerno slan. Po zaužitju zalogaja ostane prijeten sladko-slan olfaktiven/gustativen občutek arome pršuta brez kislosti, grenkobe ali žarkosti.

Ob dajanju na trg mora imeti pršut „Drniški pršut“ minimalno maso 6,5 kg in maksimalno vsebnost vlage v mesnatem delu do 40 %, vsebnost soli (NaCl) do 7,0 % in vodno aktivnost (aw) pod 0,90.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Drniški pršut“ se proizvaja izključno iz svežih svinjskih stegen, ki se razen z ohlajanjem na –1 do +4 °C ne smejo obdelati z nobenim drugim postopkom ohranjanja, vključno z zamrzovanjem. Lahko se uporabijo samo stegna, ki imajo ohranjeno svežost in mikrobiološko ustreznost. Ni dovoljena uporaba mesa spremenjene kakovosti, bledega, mehkega in vodenega ali izrazito temnega, čvrstega in suhega mesa.

Za proizvodnjo pršuta „Drniški pršut“ se stegno obdela brez nogice, križne kosti in kosti medenice ter repnih vretenc, v stegnu ostanejo stegnenica (femur) ter golenica in mečnica (tibia in fibula) s kolensko pogačico, del sednice s hrustancem (tuber ischii) ter, odvisno od višine reza, s katerim se odstrani nogica, ostanki kosti tarzalnega sklepa. Stegno, ki je obdelano za soljenje, je brez odstranjenega dela kože in maščobnega tkiva z notranje strani do višine kolenskega sklepa in dela mišičnine, ki je polkrožno odstranjena skupaj in v isti ravnini z maščobnim tkivom, tako da je spodnji rob pršuta od glave stegnenice oddaljen 5 cm do 8 cm. Obdelano stegno mora biti brez poškodb in krvnih podplutb, neravnih in štrlečih delov. Stegna času soljenja ne smejo biti starejša od dveh do največ štirih dni po datumu zakola prašičev.

femur

tibia

fibula

tuber ischii

Najmanjša teža obdelanega stegna za soljenje je 11 kg.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje pršuta „Drniški pršut“ se morajo izvajati na geografskem območju iz točke 4. Proizvodni postopek sestoji iz faze suhega soljenja, prešanja, spiranja, dimljenja, sušenja na zraku in zorenja.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Drniški pršut“ se lahko da na trg cel, razrezan na kose različnih oblik ali v rezinah. Kosi in rezine pršuta se dajejo na trg v vakuumskem pakiranju različne oblike, velikosti in teže.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Drniški pršut“, ki izpolnjuje vse pogoje, določene v specifikaciji proizvoda, se po koncu proizvodnje označi na koži z bočne strani z vročim žigom drniškega pršuta. Pred dajanjem na trg se tak pršut označi tudi s kolektivnim znakom pršuta „Drniški pršut“.

Če se pršut izkošči in razreže na kose ali rezine, morajo biti vsa pakiranja opremljena s kolektivni znakom pršuta „Drniški pršut“.

Videz vročega žiga in kolektivnega znaka pršuta „Drniški pršut“ je opredeljen v specifikaciji proizvoda. Pravico do uporabe vročega žiga in kolektivnega znaka pršuta „Drniški pršut“ imajo pod enakimi pogoji vsi uporabniki oznake, ki dajejo na trg proizvod, ki je skladen s specifikacijo proizvoda. Videz vročega žiga in kolektivnega znaka pršuta „Drniški pršut“ sta upodobljena na slikah 1 in 2.

| Slika 1


  Vroči žig pršuta „Drniški pršut“ | Slika 2


  Kolektivni znak pršuta „Drniški pršut“ |
| --- | --- |

Slika 1

Slika 1

Vroči žig pršuta „Drniški pršut“

Vroči žig pršuta „Drniški pršut“

Image

Slika 2

Slika 2

Kolektivni znak pršuta „Drniški pršut“

Kolektivni znak pršuta „Drniški pršut“

Image

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje pršuta „Drniški pršut“ se nahaja v Šibensko-kninski županiji znotraj upravnih meja mesta Drniš in sosednjih občin Promina, Ružić, Unešić in Biskupija.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

„Drniški pršut“ se proizvaja na geografskem območju s posebnimi mikro-klimatskimi značilnostmi. Čeprav je blizu morja (20 km–30 km zračne črte), je za območje značilno spremenjeno sredozemsko podnebje. Na splošno je podnebje predvsem submediteransko, poletja so topla (pripeka in suša), zime pa so blage in z redkimi snežnimi padavinami. Za podnebne razmere celotnega ozemlja so posebej pomembni pogosti vetrovi iz vzhodne (V), jugovzhodne (JV) in severovzhodne (SV) smeri, ki med letom pihajo v povprečju skoraj 65 % časa. Vetrovi prevladujejo v zimskem času, ko izsušujejo in hladijo zrak, kar ugodno vpliva na sušenje mesnin. K temu zlasti prispeva izmenjevanje prevladujoče burje – suhega in hladnega severovzhodnega vetra, ki z dinarskega masiva in okoliških gora piha proti morju, in juga – jugovzhodnega vetra, ki z morja prinaša toploto in vlago. Zaradi izmenjevanja burje in juga ter bližine Jadranskega morja pozimi ni izjemno nizkih temperatur, medtem ko zrak izsušujejo in hladijo pogosti vetrovi z gora, kar zagotavlja naravno zaščito pred kvarjenjem mesa, potrebno zlasti v začetnih fazah proizvodnje pršuta „Drniški pršut“ med suhim soljenjem in sušenjem. Tako se povprečna temperatura zraka na območju Drniša od decembra do februarja giblje med 3,7 °C in 5 °C pri relativni vlažnosti zraka od 76 % do 78 %, kar zagotavlja hladne in suhe razmere, potrebne za zanesljivo ohranjanje pršuta „Drniški pršut“ s suhim soljenjem in sušenjem. Take ravni temperature in vlažnosti v kombinaciji s hladnim in suhim vetrom so ugodne za proizvodnjo pršuta „Drniški pršut“, ki se začenja prav v tem obdobju leta.

Posebnost pršuta „Drniški pršut“ izhaja iz nekaterih značilnosti proizvoda, kot so manj slan okus, blaga aroma dima in osušek, ki so rezultat tradicionalnega načina proizvodnje in prilagajanja lokalnim podnebnim razmeram ter njegovega dolgoletnega slovesa in pomena na domačem trgu in zunaj njega.

Pršut „Drniški pršut“ se proizvaja izključno s suhim soljenjem z grobo morsko soljo brez uporabe kakršnih koli drugih dodatkov. Stegno se soli s predpisano količino soli, pri čemer se odstrani t. i. „nečista“ sol, čemur sledi spiranje, zaradi česar je pršut „Drniški pršut“ manj slanega (npr. vsebnost NaCl-a v končnem proizvodu ne sme preseči 7 %; rezultati kemijskih analiz, Agronomska fakulteta Univerze v Zagrebu, leto 2008) in rahlo sladkega okusa. Poleg tega je za proizvodnjo pršuta „Drniški pršut“ značilen poseben način dimljenja. Pri dimljenju pršuta se ob bukovini (Fagus sylvatica) in gabrovini (Carpinus betulus L) uporablja tudi suha smrekovina (Juniperus communis), mandljev les in luščine (Amygdalus communis) ter peščeni smilj (Helichrysum arenarium), zaradi česar ima posebno aromo. Zgorevanje je počasno, dimljenje pršuta pa je blago tudi pri dobrem kroženju zraka. Zato je specifična aroma dima pri zrelem pršutu vedno blago poudarjena, vendar nikoli ne prekriva arome zorenega mesa. Zaradi dolgega sušenja/zorenja (≥ 12 mesecev), ko postopoma izgublja vodo in prehaja skozi spontane kemijsko-encimske spremembe beljakovin in maščob, je za „Drniški pršut“ značilna višja stopnja dehidracije [vsebnost vlage v končnem proizvodu do 40 %; Drniški pršut – osobine sirovine i finalnog proizvoda (Drniški pršut – značilnosti surovine in končnega proizvoda), Zbornik sažetaka 44. hrvatski i 4. međunarodni simpozij agronoma (Zbornik povzetkov 44. hrvaškega in 4. mednarodnega simpozija agronomov), Opatija, 2009, str. 221–222], obenem pa ugodna mehkoba zaradi pozitivnih učinkov dolžine postopka predelave in spremljajočih kemijsko-encimskih procesov na strukturo pršuta. Dovolj dolga doba zorenja je ključnega pomena tudi za nastanek rubinaste barve in obstojnega občutja arome pršuta po zaužitju.

Fagus sylvatica

Carpinus betulus L

Juniperus communis

Amygdalus communis

Helichrysum arenarium

Nizke temperature zraka, ki pozimi naravno varujejo meso pred kvarjenjem, drniškim pršutarjem omogočajo soljenje mesa z zmerno količino soli. Bukovina, gabrovina, suha smrekovina, luščine mandlja in peščeni smilj se na ogenj še vedno nalagajo ročno, pršuti pa se običajno dimijo v toplem in vlažnem vremenu, medtem ko se ob severovzhodnem vetru (burji) samo nadzorovano zračijo. Previdno soljenje in dimljenje ter naravno sušenje in zorenje, ki trajajo leto in dlje, odločilno vplivajo na nastanek prepoznavne barve, strukture, vonja in okusa pršuta „Drniški pršut“. Pri tem so skrb, znanje in izkušnje drniških pršutarjev ter poznavanje lokalnih vremenskih razmer ostali nenadomestljivi dejavniki tradicionalne proizvodnje in prepoznavne kakovosti pršuta „Drniški pršut“.

Povezava pršuta „Drniški pršut“ z geografskim območjem poleg ugodnih vremenskih razmer ter znanja in spretnosti lokalnega prebivalstva izhaja iz dolge tradicije proizvodnje in velikega slovesa pršuta iz drniškega kraja. Bogato tradicijo proizvodnje pršuta je ustvarilo več generacij lokalnih prebivalcev, ki so spretno uporabili „od boga dane“ naravne pogoje, zaradi česar sta območje mesta Drniš in njegova širša okolica že od nekdaj znana po pršutu. Kakovost pršuta „Drniški pršut“ je vedno uživala poseben sloves med domačimi pršuti, o čemer priča novinarska reportaža „Unikati drniške pršutoteke“ iz leta 1978 (Unikati drniške pršutoteke, Nedjeljna Dalmacija, 15.4.1978), medtem ko o njegovem izjemnem mednarodnem prestižu govori podatek, da je bil postrežen na angleškem dvoru ob kronanju kraljice Elizabete II 2. junija 1953 in ponovno ob praznovanju petdesete obletnice kronanja (Zahvalno pismo, Buckingham Palace, 2002). Do vojne v 90. letih prejšnjega stoletja je bil pršut iz pršutarne v Drnišu komercialno najpomembnejša in najbolj poznana blagovna znamka pršutov na domačem trgu. Svoj veliki sloves je pršut „Drniški pršut“ ohranil do današnjih dni in je dobro poznan ne le v državah, nastalih na območju nekdanje Jugoslavije, temveč tudi v drugih državah.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/DRNISKI%20PRSUT/SPECIFIKACIJA%20PROIZVODA%20-%20Drniski%20pršut%20-izmjena.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---