# Euroopan unionin C 261/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 261 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta8. elokuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 261

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta8. elokuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 261/01 | Komission lausunto, annettu 7 päivänä elokuuta 2015, luonnoksesta yksityiskohtaisten luotto- ja luottoriskitietojen keruuta koskevaksi Euroopan keskuspankin asetukseksi | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan komissio

2015/C 261/01

Komission lausunto, annettu 7 päivänä elokuuta 2015, luonnoksesta yksityiskohtaisten luotto- ja luottoriskitietojen keruuta koskevaksi Euroopan keskuspankin asetukseksi

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 261/02 | Euron kurssi | 4 |
| 2015/C 261/03 | Komission tiedonanto – Riskinhallintakyvyn arvioinnin suuntaviivat | 5 |
| 2015/C 261/04 | Merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmiin liittyvä luettelo direktiivin 2008/106/EY soveltamiseksi (Tilanne 1. elokuuta 2015) (
  1
  ) | 25 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2015/C 261/05 | Sitovat tariffitiedot | 28 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2015/C 261/02

Euron kurssi

4

2015/C 261/03

Komission tiedonanto – Riskinhallintakyvyn arvioinnin suuntaviivat

5

2015/C 261/04

Merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmiin liittyvä luettelo direktiivin 2008/106/EY soveltamiseksi (Tilanne 1. elokuuta 2015) (
  1
  )

1

25

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2015/C 261/05

Sitovat tariffitiedot

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan komissio

| 8.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 261/1

---

KOMISSION LAUSUNTO,

annettu 7 päivänä elokuuta 2015,

luonnoksesta yksityiskohtaisten luotto- ja luottoriskitietojen keruuta koskevaksi Euroopan keskuspankin asetukseksi

(2015/C 261/01)

1.   Johdanto

Komissio vastaanotti 26. kesäkuuta 2015 Euroopan keskuspankilta (EKP) lausuntopyynnön luonnoksesta yksityiskohtaisten luottotietojen ja luottoriskitietojen keruuta koskevaksi asetukseksi, jäljempänä ’EKP:n asetusluonnos’.

Komissio suhtautuu myönteisesti tähän pyyntöön ja antaa arvoa sille, että EKP noudattaa tässä velvoitettaan kuulla komissiota EKP:n asetusluonnoksista aina, kun niillä on yhteys komission tarvitsemiin tilastoihin, jotta varmistetaan EKP:n ja komission tietojen saannin vastaavien tilastotietojen tuottamiselle välttämättömän keruun johdonmukaisuus, kuten Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1) 5 artiklan 2 kohdassa säädetään. EKP:n ja komission välinen sujuva yhteistyö hyödyttää molempia osapuolia sekä myös käyttäjiä ja vastaajia, sillä sen ansiosta Euroopan tilastot voidaan laatia tehokkaammin.

Komissio tukee kaikilta osin tarvetta kerätä mikrotason luotto- ja luottoriskitietoja käyttäen yhdenmukaistettua lähestymistapaa. Ehdotuksen ansiot ovat selviä ja huomattavia, ja ne ovat tärkeitä monien sidosryhmien ja eri tarkoitusten kannalta, mukaan lukien rahapolitiikka, makrotason vakauden valvonta, pankkivalvontatehtävät ja luottomarkkina-analyysi.

2.   Säädösehdotusta koskevat huomautukset ja siihen ehdotetut muutokset

Komissio toteaa, että EKP:n asetusluonnoksessa otetaan asianmukaisesti huomioon Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa 21 päivänä toukokuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 549/2013 (2) perustettu Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT 2010) institutionaalisten sektoreiden ja rahoitusvälineiden määritelmän osalta.

EKP:n asetusluonnoksen mukaisten tilastotietojen mahdollisena tulevana käyttäjänä komissio haluaa esittää seuraavat huomautukset:

2.1   Tiedonkeruun laajuus

Ottaen huomioon tiedonkeruun laajuudelle asetettu kunnianhimoinen tavoite ja se, missä määrin näillä tiedoilla voitaisiin parantaa päätöksentekoa lainsäädäntöprosessin eri vaiheissa (uusia lainsäädäntöehdotuksia koskevat vaikutustenarvioinnit ja lainsäädännössä yleisesti edellytetyt jälkiarvioinnit), on ratkaisevan tärkeää, että komissiolla on mahdollisuus saada sekä yksityiskohtaisia tietoja että yhdistelmätietoja.

Komissio ehdottaa tiedonkeruun laajentamista tietoihin kuluttajaluotoista, joita tarjoavat mahdollisesti kaikki luotonantajat (eivätkä vain rahalaitokset) ja joita tarjotaan myös rajojen yli. Näin voitaisiin poistaa puutteet nykyisissä luottotilastoissa. Näiden tietojen keruu on olennaisen tärkeää, jotta komissio voi seurata kuluttajaluottomarkkinoiden suorituskykyä ja täyttää kulutusluottosopimuksia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/48/EY (3) 27 artiklan mukaiset velvoitteensa. Kuluttajaluottojen luokan alaluokkina olisi oltava tilinylitykset, luottokortit, luottojärjestelyt ja muut kuluttajaluotot.

Jotta saadaan lisäksi laaja ja kokonaisvaltainen käsitys rahoitusalan luottovastuista ja niihin liittyvistä luottoriskeistä, tietojen antajien joukko olisi laajennettava mahdollisuuksien mukaan muihin luotonantoa harjoittaviin rahoituslaitoksiin.

Lopuksi komissio huomauttaa, että tiedonkeruun kustannusten minimoimiseksi tiedot olisi hankittava mahdollisuuksien mukaan olemassa olevista tietokannoista. Esimerkiksi pk-yrityksiä koskevia muita täydentäviä tietoja kuin luottotietoja (muun muassa virallinen osoite, koko ja työntekijöiden lukumäärä) voitaisiin ladata RIAD-tietokannasta.

2.2   Henkilötietojen suojaa koskevat erityishuomautukset

Komissio katsoo, että EKP:n asetusluonnoksen tekstiä olisi vahvistettava henkilötietojen suojan osalta. Aina kun EKP:n asetusluonnoksen mukaisiin toimenpiteisiin liittyy henkilötietojen käsittelyä, toimenpiteet on toteutettava henkilötietojen suojaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (4) ja sitä koskevien kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (5) mukaisesti. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että EKP:n asetusluonnoksen johdanto-osan kappaleisiin lisätään viittaus tähän yleisesti sovellettavaan lainsäädäntöön ja että asetusluonnoksen 13 artikla muotoillaan uudelleen siten, että siihen sisällytetään selvä velvoite noudattaa henkilötietojen suojaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä, erityisesti direktiiviä 95/46/EY ja asetusta (EY) N:o 45/2001. Tällä uudelleen muotoillulla tekstillä korvattaisiin 13 artiklan 2 kohta.

Tästä seuraa, että 13 artiklan 1 kohta kuuluisi seuraavasti: ”The measures provided for in this Regulation shall be carried out in accordance with EU law on protection of personal data, in particular Directive 95/46/EC on the protection of individuals with regards to the processing of personal data and on the free movement of such data and the national implementing measures thereto, as well as Regulation (EC) No 45/2001 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data by the Community institutions and bodies and on the free movement of such data.” (Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet toteutetaan henkilötietojen suojaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti, erityisesti yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun direktiivin 95/46/EY ja sitä koskevien kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden sekä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.)

Komissio pitäisi myös parempana varovaisemman lähestymistavan noudattamista henkilötietojen asettamisessa kolmansien osapuolien saataville. EKP:n asetusluonnoksen johdanto-osan 18 kappaleen osalta komission mielestä ei ole asianmukaista sallia muiden luottotietokantojen kuin keskitettyjen luottorekistereiden käyttää tietoja uudelleen – ainakaan ilman vastapuolten suostumusta – täsmentämättä tällaisia kolmansia osapuolia. Komissio ehdottaa tämän vuoksi, että johdanto-osan 18 kappaleesta poistetaan sanat ”and other relevant credit datasets established by the public sector” (ja muut julkisen sektorin perustamat asianmukaiset luottotietokokonaisuudet). Vastaavasti komissio ehdottaa sanojen ”and grant access to such data for third parties” (ja antaa tällaisia tietoja kolmansille osapuolille) poistamista EKP:n asetusluonnoksen 11 artiklan 1 kohdasta. Lisäksi 11 artiklan 3 kohta olisi muutettava siten, että se kattaa oikeushenkilöiden lisäksi myös luonnolliset henkilöt.

2.3   Muut huomautukset

Komissio katsoo, että kerättyihin tietoihin liittyviä vastuunäkökohtia voitaisiin tarkentaa. Ei esimerkiksi ole selvää, kuka on vastuussa asetusluonnoksessa mainittujen suojattujen kanavien kehittämisestä ja ylläpidosta ja onko tarvittava infrastruktuuri jo olemassa. Ei ole myöskään täysin selvää, muutetaanko (kotitalouksia) koskevat tiedot anonyymeiksi tietolähteen tasolla, keskustietokannassa ennen niiden tallentamista AnaCredit-tietokantaan vai silloin, kun tietoja poimitaan niiden toimittamista varten (nk. feedback loop).

Jos tietojen toimittamista varten luodaan järjestelyitä, julkisia ja yksityisiä luotonantajia olisi kohdeltava tasavertaisesti. Tasapuolinen kohtelu estää mahdolliset markkinoita vääristävät vaikutukset, joita aiheutuu esimerkiksi siitä, että julkiselle keskusrekisterille annetaan tietoja, jotka eivät ole kilpailevien yksityisten luottotietopalveluiden tarjoajien saatavilla.

Komissio on samaa mieltä siitä, että tietojen toimittamiseen on jätettävä riittävästi joustovaraa. Liiallisen valinnanvapauden jättäminen kansalliselle tasolle voi kuitenkin aiheuttaa kilpailun vääristymiä koko EU:ssa ja vahingoittaa siten olemassa olevaa luottotietojen ”ekosysteemiä”. Tämän estämiseksi voi olla perusteltua, että tietojen toimittamista koskevat säännöt suunnitellaan keskitetysti. EKP:n asetusluonnoksesta ei käy selvästi ilmi, sallitaanko jäsenvaltioiden soveltaa alempia kynnysarvoja ja kannustetaanko niitä siihen. AnaCredit-tietokannan tavoitteet olisi määriteltävä kaiken kaikkiaan paremmin. Mahdollisten tavoitteiden kirjo on tällä hetkellä erittäin laaja. Tietojen saatavuuden astetta (esim. muutettuina anonyymeiksi, täsmällisessä muodossa, yhdistelmätietoina jne.) olisi täsmennettävä kunkin käyttäjäryhmän osalta.

Asetusluonnokseen olisi lisättävä viittauksia kustannus-hyötyanalyysiin. Tällaiset viittaukset lisäisivät ehdotuksen uskottavuutta ja tasapainottaisivat sen vaikutuksia.

3.   Päätelmät

Komissio tukee EKP:n asetusluonnosta, koska se mahdollistaisi luottotietojen ja luottoriskitietojen saatavuuden mikrotasolla, mikä on erittäin tärkeää sidosryhmien ja komission itsensä kannalta.

Komissio katsoo kuitenkin, että edellä mainittuihin kysymyksiin olisi löydettävä ratkaisut.

Tehty Brysselissä 7 päivänä elokuuta 2015.

Komission puolesta

Marianne THYSSEN

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  EUVL L 133, 22.5.2008, s. 66.

3

(4)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

(5)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 8.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 261/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 261/4

---

Euron kurssi (1)

7. elokuuta 2015

(2015/C 261/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0941 |
| JPY | Japanin jeniä | 136,43 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4620 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,70510 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,5744 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0738 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,0410 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,024 |
| HUF | Unkarin forinttia | 310,35 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1853 |
| RON | Romanian leuta | 4,4115 |
| TRY | Turkin liiraa | 3,0512 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4809 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4313 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,4811 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6647 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5136 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 272,46 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,8948 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,7940 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5515 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 809,32 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,2960 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 50,040 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 70,2133 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,460 |
| BRL | Brasilian realia | 3,8579 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,8180 |
| INR | Intian rupiaa | 69,8200 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0941

JPY

Japanin jeniä

136,43

DKK

Tanskan kruunua

7,4620

GBP

Englannin puntaa

0,70510

SEK

Ruotsin kruunua

9,5744

CHF

Sveitsin frangia

1,0738

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,0410

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,024

HUF

Unkarin forinttia

310,35

PLN

Puolan zlotya

4,1853

RON

Romanian leuta

4,4115

TRY

Turkin liiraa

3,0512

AUD

Australian dollaria

1,4809

CAD

Kanadan dollaria

1,4313

HKD

Hongkongin dollaria

8,4811

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6647

SGD

Singaporen dollaria

1,5136

KRW

Etelä-Korean wonia

1 272,46

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,8948

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,7940

HRK

Kroatian kunaa

7,5515

IDR

Indonesian rupiaa

14 809,32

MYR

Malesian ringgitiä

4,2960

PHP

Filippiinien pesoa

50,040

RUB

Venäjän ruplaa

70,2133

THB

Thaimaan bahtia

38,460

BRL

Brasilian realia

3,8579

MXN

Meksikon pesoa

17,8180

INR

Intian rupiaa

69,8200

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 8.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 261/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 261/5

---

KOMISSION TIEDONANTO

Riskinhallintakyvyn arvioinnin suuntaviivat

(2015/C 261/03)

Sisällysluettelo

| 1. | Johdanto | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Soveltamisala ja tavoitteet | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Suuntaviivojen soveltamisala | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tavoitteet | 6 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Metodologia | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Toimijat ja aikataulu | 6 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Menettely | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Riskinarviointi | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Riskinhallintasuunnittelu | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Suuntaviivojen rooli | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | Arvioinnin sisältö | 8 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Riskinarviointi | 8 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Riskinhallintasuunnittelu | 11 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano | 14 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | Tiivistelmä | 18 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Luettelo tausta-asiakirjoista ja muista asiaan liittyvistä asiakirjoista | 23 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   JOHDANTO

Luonnon ja ihmisen aiheuttamat katastrofit ovat viime vuosina lisääntyneet huomattavasti ja muuttuneet selvästi vakavammiksi, suurelta osin ilmastonmuutoksen vuoksi. Lisäksi ollaan tilanteessa, jossa tulevat katastrofit ovat entistä suurempia ja monimutkaisempia ja niillä on pitkälle ulottuvia ja pitkäaikaisia seurauksia. Tämän vuoksi katastrofien ennaltaehkäisy on keskeisessä asemassa pyrittäessä takaamaan korkeampi suojelutaso ja parempi katastrofien sietokyky. Se edellyttää lisätoimia ja katastrofiriskien hallinnassa sovellettavaa yhtenäistä lähestymistapaa, jossa yhdistyvät ennaltaehkäisy-, varautumis- ja avustustoimet.

Tammikuun 1 päivänä 2014 voimaan tulleen unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen, jäljempänä ’päätös’ (1), mukaisesti jäsenvaltiot päättivät toteuttaa useita katastrofien ennaltaehkäisytoimia, muun muassa toimittaa komissiolle ”... riskinhallintakyvystä kansallisella tai asianmukaisella paikallisella tasolla tehdyt arvioinnit ... suuntaviivojen valmiiksi saamisen jälkeen joka kolmas vuosi” (2). Päätöksessä säädetään, että komissio laatii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ”arviointien sisältöä, metodologiaa ja rakennetta koskevat suuntaviivat” (3).

Seuraavat suuntaviivat on laadittu yhdessä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa uuden päätöksen perusteella ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden olemassa olevat hyvät käytänteet sekä viimeaikaiset kokemukset kansallisten riskinarviointien kehittämisestä (4). Suuntaviivat perustuvat myös neuvoston puheenjohtajavaltion Italian heinäkuussa 2014 järjestämässä työpajassa tehtyihin havaintoihin sekä lokakuussa 2014 hyväksyttyihin neuvoston päätelmiin riskinhallintakyvystä, jäljempänä ’neuvoston päätelmät’ (5). Näitä suuntaviivoja laadittaessa on otettu huomioon myös komission ohjeet katastrofihallinnassa käytettäviä kansallisia riskinarviointeja varten, jäljempänä ’riskinarviointiohjeet’ (6).

Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on tarjota jäsenvaltioille ei-sitova, kattava ja joustava menetelmä, joka auttaa niitä riskinhallintakyvyn itsearvioinnissa.

Näitä suuntaviivoja voidaan tarkistaa käytännön täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa saatujen kokemusten perusteella.

2.   SOVELTAMISALA JA TAVOITTEET

2.1   Suuntaviivojen soveltamisala

Riskinhallintakyky määritetään päätöksessä ”jäsenvaltion tai sen alueiden kyvyksi vähentää tai lievittää riskinarvioinneissaan tunnistamiaan riskejä (katastrofin vaikutuksia ja todennäköisyyttä) kyseisessä jäsenvaltiossa hyväksyttävissä oleville tasoille, ja mukautua niihin”.

Kunkin jäsenvaltion on pohdittava, mitkä ovat hyväksyttäviä tasoja eri olosuhteissa ja eri riskien osalta. Päätöksessä annetaan mahdollisuus joustavaan toimintaan, jotta jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet voidaan ottaa huomioon. Hyväksyttävien riskitasojen määrittäminen tosin sisältyy yleensä implisiittisesti kaikkiin riskinhallintakyvyn arviointeihin. Ajan kuluessa ja kokemusten kertyessä jotkin asiaan liittyvät valinnat saatetaan ilmaista selvemmin kansallisissa arvioissa. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) suositteli äskettäin laatimaan menetelmät, joilla tuetaan kaikkia sidosryhmätasoja, kun määritetään hyväksyttäviä riskitasoja. Nämä menetelmät ja tulokset olisi julkaistava avoimesti, jotta lisätään sidosryhmien tietämystä (7).

Päätöksessä tarkennetaan, että riskinhallintakykyä arvioidaan jäsenvaltion ”teknisenä, rahoitukseen liittyvänä ja hallinnollisena kykynä” toteuttaa kansallisella tai asianmukaisella paikallisella tasolla asianmukaisesti: a) riskinarviointeja, b) riskinhallintasuunnittelua ennaltaehkäisyä ja varautumista varten, ja c) riskin ennaltaehkäisy- ja valmiustoimenpiteitä. Riskinhallintakyvyn arviointi kattaa näin ollen koko riskinhallintasyklin.

Jäsenvaltiot voivat arvioida riskinhallintakykyä yksittäisten riskien osalta tai kokonaisriskin hallintakykyä useita riskejä kattavaa lähestymistapaa soveltaen. Suuntaviivoissa suositellaan, että arvioinnissa käsitellään luonnon ja ihmisen aiheuttamia katastrofeja, kuten unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen 1 artiklan 2 kohdassa säädetään.

2.2   Tavoitteet

Suuntaviivoilla on seuraavat tavoitteet:

| 1) | tukea jäsenvaltioiden viranomaisia, jotta ne voivat lisätä tietoisuutta kansallisten katastrofinhallintajärjestelmien vahvuuksista ja heikkouksista, määritellä hyviä käytänteitä ja aloittaa kehitysprosessin; |
| --- | --- |

1)

tukea jäsenvaltioiden viranomaisia, jotta ne voivat lisätä tietoisuutta kansallisten katastrofinhallintajärjestelmien vahvuuksista ja heikkouksista, määritellä hyviä käytänteitä ja aloittaa kehitysprosessin;

| 2) | auttaa kehittämään ja jakamaan tietoon ja näyttöön perustuvia katastrofinhallinnan toimintapolitiikkoja ja käytänteitä hallinnon eri tasoilla jäsenvaltioissa sekä eri aloilla ja toisiinsa yhteydessä olevilla poliittisten toimivaltuuksien tasoilla; |
| --- | --- |

2)

auttaa kehittämään ja jakamaan tietoon ja näyttöön perustuvia katastrofinhallinnan toimintapolitiikkoja ja käytänteitä hallinnon eri tasoilla jäsenvaltioissa sekä eri aloilla ja toisiinsa yhteydessä olevilla poliittisten toimivaltuuksien tasoilla;

| 3) | helpottaa yhteistyötä toimissa, joilla jäsenvaltiot pyrkivät hallitsemaan riskejä unionin pelastuspalvelumekanismin ja muiden asiaankuuluvien katastrofinhallintajärjestelmien puitteissa. |
| --- | --- |

3)

helpottaa yhteistyötä toimissa, joilla jäsenvaltiot pyrkivät hallitsemaan riskejä unionin pelastuspalvelumekanismin ja muiden asiaankuuluvien katastrofinhallintajärjestelmien puitteissa.

Kuten päätöksessä säädetään, komissio auttaa jäsenvaltioita näiden tavoitteiden saavuttamisessa monin tavoin, muun muassa edistämällä kokemusten vaihtoa riskinhallintakyvystä ja sen arvioinnista (8).

3.   METODOLOGIA

3.1   Toimijat ja aikataulu

Jäsenvaltioissa ja muissa maissa saadut kokemukset osoittavat, että kansallisen riskinhallintakyvyn arvioinnin koordinointi kannattaa antaa yhden yksikön tehtäväksi. Erityisesti nimittämällä yksi koordinoiva elin auttamaan arvioinnin ohjaamisessa voidaan paremmin varmistaa johdonmukaisten menettelyjen soveltaminen ja edistää hyvien käytänteiden vaihtoa. Samalla kukin jäsenvaltio päättää oman hallintojärjestelmänsä mukaisesti arvioinnin toteuttamisesta joko kansallisella tai asianmukaisella paikallisella tasolla.

Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tekemään näitä arviointeja kolmen vuoden välein siten, että ensimmäiset arvioinnit toteutetaan kolmen vuoden kuluttua suuntaviivojen valmiiksi saamisen jälkeen. Säännöllisellä arvioinnilla varmistetaan riskinhallintakyvyn jatkuva parantaminen, mukaan lukien tarpeiden tunnistaminen ja asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamisen seuranta.

3.2   Menettely

Riskinhallintakyvyn arviointi kattaa koko riskinhallintasyklin eli riskinarvioinnin, riskinhallintasuunnittelun ennaltaehkäisyä ja varautumista varten sekä riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden toteuttamisen.

3.2.1   Riskinarviointi

Riskinarvioinnissa pitäisi pyrkiä saavuttamaan kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa yhteisymmärrys riskeistä ja suhteellisesta tärkeydestä. Riskinarvioinnin aikana todetut, arvioidut ja priorisoidut riskit muodostavat perustan riskinhallintasuunnittelulle ja sen jälkeiselle riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden toteuttamiselle (9). Kuten riskinarviointiohjeissa suositetaan, riskinarviointiprosessin ensimmäisen kerran toteuttavien jäsenvaltioiden olisi keskityttävä tärkeimpiin riskiskenaarioihin (10).

3.2.2   Riskinhallintasuunnittelu

Riskinhallintasuunnittelua voidaan toteuttaa yksittäisten riskien osalta tai soveltaen yhdennettyä monialaista tai jopa useita riskejä kattavaa lähestymistapaa. Suunnitteluvaiheen erityistavoitteena on määrittää, miten kunkin riskin vaikutuksia ja todennäköisyyttä voidaan vähentää, mukauttaa tai lieventää toteuttamalla valikoituja ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä (11). Suunnittelussa on myös määritettävä tarvittavat resurssit ja määräajat ja jaettava vastuut.

Asianmukaiset toimenpiteet on ensin tunnistettava, priorisoitava ja valittava päätöksentekoprosessissa, johon otetaan riittävän laajasti mukaan kaikki sidosryhmät. Näin varmistetaan hyvä tietämys toimenpiteistä, niiden välttämättömyydestä ja tärkeysjärjestyksestä sekä taataan niiden laaja kannatus. Toimenpiteiden tunnistamisessa ja tärkeysjärjestykseen asettamisessa sovellettavia menetelmiä käsitellään ensinnäkin riskinarviointiohjeiden osassa ”Riskien arviointi” (12). Myös seuraaviin toimintamalleihin kannattaa tutustua: Uuden-Seelannin valmiusministeriön (Ministry of Civil Defence & Emergency Management) asiakirja ”Civil Defence Emergency Management (CDEM) Capability Assessment Tool” (13); Alankomaiden kansallinen turvallisuusstrategia sekä Ranskan pelastustoiminta-alan organisaatio ORSEC (14) (Organisation de la Réponse de Sécurité Civile). Kattavampi luettelo hyvistä käytänteistä on saatavilla EU:n ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevästä foorumista (Climate Adapt) (15). Arviointiprosessia voidaan ajan mittaan kehittää laajentamalla hyvien käytänteiden ja esimerkkien luetteloa.

Kansallisella tai paikallisella tasolla toteutettavan riskinhallintasuunnittelun menetelmät on räätälöitävä kunkin jäsenvaltion tarpeiden ja hallintorakenteiden mukaisesti. Tähän voi sisältyä kutakin riskiä koskeva tai kaikkia riskejä koskeva yhteinen riskinhallintasuunnitelma, jossa riskit eritellään ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiksi, joilla riskit pienennetään, mukautetaan tai lievitetään hyväksyttäville tasoille. Lisäksi voidaan vertailla eri toimenpiteitä niiden nettohyötyjen ja toteutuskustannusten osalta.

On tärkeää, että suunnitteluprosessissa tunnistetaan ja valitaan sopivat konkreettiset ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet täytäntöönpanoa varten. Siinä voidaan hyödyntää riskinarvioinnin tuloksia.

3.2.3   Riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano

Riskinhallintakyvyn arvioinnin kolmantena osana jäsenvaltioiden olisi arvioitava kykyään toteuttaa riskinhallintasuunnittelun aikana määritetyt toimenpiteet. Täytäntöönpano käsittää vastuiden ja resurssien kohdentamisen, seurantatehtävät sekä arvioinnin ja saatujen kokemusten analysoinnin.

3.3   Suuntaviivojen rooli

Suuntaviivoissa ehdotettu arvioinnin metodologia ei ole tyhjentävä, ja se on mukautettava kunkin jäsenvaltion tarpeisiin. Sitä olisi pidettävä yhteisenä lähtökohtana, joka edistää yhteisymmärrystä osatekijöistä, joista kansallinen riskinhallintakyvyn arviointi muodostuu.

Riskinhallintakyvyn arviointi olisi aloitettava katastrofiriskin hallintasyklin yksityiskohtaisella (laadullisella ja tarvittaessa määrällisellä) kuvauksella. Jäljempänä 4 jaksossa luetelluilla kysymyksillä pyritään tukemaan jäsenvaltioiden kansallisten tai paikallistason yksiköiden toimia niiden arvioidessa omaa riskinhallintakykyään hallinnollisten, teknisten ja taloudellisten kriteerien perusteella. Näihin keskeisiin kysymyksiin vastattaessa on tärkeää kartoittaa laadullisesti ja mahdollisuuksien mukaan myös määrällisesti tilanne, joka on havaittu, siihen liittyvät tarpeet sekä toteutetut ja mahdolliset tulevat toimenpiteet.

Sen lisäksi, että katastrofinhallintasyklin kolmeen osaan liittyvien valmiuksien selvittämiseksi arvioidaan yleistä hallinnollista, teknistä ja taloudellista valmiutta, on arvioitava toimintakykyä myös priorisoitujen riskien (mukaan lukien kansallisen riskinarviointiprosessin aikana todetut riskit) valossa, jotta saadaan realistinen kuva konkreettisten riskien hallinnasta.

Riskinhallintakyvyn arviointi voidaan esittää tiivistetysti käyttäen 5 jaksossa olevaa mallia, jossa esitetään yleiskatsaus katastrofiriskien hallintakyvyn itsearvioinnista.

4.   ARVIOINNIN SISÄLTÖ

Päätöksen mukaisesti kansallisella ja/tai asianmukaisella paikallisella tasolla toteutetun arvioinnin pitäisi sisältää kolme osaa – riskinarvioinnit, riskinhallintasuunnittelu sekä riskien ennaltaehkäisyyn ja niihin varautumiseen liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpano. Kussakin osassa olisi keskityttävä tekijöihin, jotka liittyvät hallinnollisiin, teknisiin ja taloudellisiin valmiuksiin. Näitä ovat muun muassa toimintakehys, koordinointi, asiantuntemus, sidosryhmät, tieto- ja viestintäjärjestelmät, menetelmät, infrastruktuuri, välineet ja rahoitus.

4.1   Riskinarviointi

Tässä jaksossa esitetään kysymyksiä, jotka koskevat riskinarviointien suorittamisen edellyttämiä hallinnollisia, teknisiä ja taloudellisia valmiuksia.

Hallinnollisia valmiuksia arvioitaessa on tärkeää keskittyä olemassa olevaan toimintakehykseen, toimivaltuuksien ja tehtävien kohdentamiseen, vaaditun asiantuntemuksen saatavuuteen, ulkoisten sidosryhmien osallistumisen laajuuteen sekä viestintään.

Teknisiä valmiuksia arvioitaessa on keskityttävä asianmukaisten menetelmien ja infrastruktuurin käyttöön. Kattavaan riskinarviointiin voi kuulua tarvittaessa myös sektorien ja valtioiden rajat ylittävien näkökohtien sekä infrastruktuuriin kohdistuvien vaikutusten analysointi.

Taloudellisia valmiuksia arvioitaessa on keskityttävä taloudellisten resurssien saatavuuteen.

Jotta kysymyksiin annetut vastaukset ovat riittävän yksityiskohtaisia, on ilmoitettava riskinarviointien sisältö, toteutustapa ja -aika sekä toimitettava tarvittavat saatavilla olevat numero- ja muut tiedot sekä viitteet.

Toimintakehys

Riskinarvioinnit olisi määriteltävä, ja niiden olisi oltava osa yleistä toimintakehystä.

| Kysymys 1: Sopiiko riskinarviointi yleiseen toimintakehykseen?

  Selitys: Onko tämä toimintakehys oikeudellinen tai menettelyllinen, ja onko se määritelty kansallisella ja/tai asianmukaisella paikallisella tasolla. |
| --- |

Kysymys 1: Sopiiko riskinarviointi yleiseen toimintakehykseen?

Selitys: Onko tämä toimintakehys oikeudellinen tai menettelyllinen, ja onko se määritelty kansallisella ja/tai asianmukaisella paikallisella tasolla.

Koordinointi

Riskinhallintarakenteessa osoitetaan selkeät vastuut kaikille riskinarviointiin osallistuville yksiköille, jotta vältetään vastuiden ja valmiuksien päällekkäisyydet ja epäsuhdat.

| Kysymys 2: Onko riskinhallintaan osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

  Selitys: Kuvailkaa, millä perusteella vastuu riskinarvioinnista jaetaan hallinnonalojen välillä. Onko vastuunjaosta tai siihen liittyvistä menettelyistä kirjallista aineistoa (esimerkiksi säädökset)? Jos päällekkäisyyksiä tai tarpeita esiintyy, miten niihin reagoidaan? |
| --- |

Kysymys 2: Onko riskinhallintaan osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

Selitys: Kuvailkaa, millä perusteella vastuu riskinarvioinnista jaetaan hallinnonalojen välillä. Onko vastuunjaosta tai siihen liittyvistä menettelyistä kirjallista aineistoa (esimerkiksi säädökset)? Jos päällekkäisyyksiä tai tarpeita esiintyy, miten niihin reagoidaan?

| Kysymys 3: Onko yksittäisten riskien arviointia koskevat vastuut jaettu tarkoituksenmukaisesti asianomaisille yksiköille?

  Selitys: Kuvailkaa, miten asianomaiset yksiköt osallistuvat riskinarviointiin. Miten varmistetaan riskinarvioinnin jälkeinen vastuunkanto yksittäisten riskien käsittelyssä? |
| --- |

Kysymys 3: Onko yksittäisten riskien arviointia koskevat vastuut jaettu tarkoituksenmukaisesti asianomaisille yksiköille?

Selitys: Kuvailkaa, miten asianomaiset yksiköt osallistuvat riskinarviointiin. Miten varmistetaan riskinarvioinnin jälkeinen vastuunkanto yksittäisten riskien käsittelyssä?

| Kysymys 4: Onko sektorien rajat ylittävät riskit sisällytetty riskinarviointiin?

  Selitys: Kuvailkaa, mihin arvioituihin riskeihin sisältyy sektorien rajat ylittäviä ja monia riskejä sisältäviä tekijöitä. Missä määrin tämä on otettu huomioon riskiskenaarion määrittelyssä? Kuvailkaa kyseisten yksiköiden mahdollista yhteistyötä muiden kansallisten ja/tai paikallistason viranomaisten kanssa riskinarviointeja suoritettaessa. |
| --- |

Kysymys 4: Onko sektorien rajat ylittävät riskit sisällytetty riskinarviointiin?

Selitys: Kuvailkaa, mihin arvioituihin riskeihin sisältyy sektorien rajat ylittäviä ja monia riskejä sisältäviä tekijöitä. Missä määrin tämä on otettu huomioon riskiskenaarion määrittelyssä? Kuvailkaa kyseisten yksiköiden mahdollista yhteistyötä muiden kansallisten ja/tai paikallistason viranomaisten kanssa riskinarviointeja suoritettaessa.

Asiantuntemus

Riskinarvioinnin suorittavilla asiantuntijoilla pitäisi olla tarvittava pätevyys ja vastuualueet, ja heidän on saatava riittävä koulutus riskinarvioinnin suorittamista varten.

| Kysymys 5: Tarkastellaanko riskinarvioinnin vastuunjakoa säännöllisesti?

  Selitys: Kuvailkaa, mitkä yksiköt tai osastot osallistuvat riskinarviointiin ja miten ne nimetään/valitaan. Millainen pätevyys otetaan huomioon vastuita jaettaessa? |
| --- |

Kysymys 5: Tarkastellaanko riskinarvioinnin vastuunjakoa säännöllisesti?

Selitys: Kuvailkaa, mitkä yksiköt tai osastot osallistuvat riskinarviointiin ja miten ne nimetään/valitaan. Millainen pätevyys otetaan huomioon vastuita jaettaessa?

| Kysymys 6: Annetaanko riskinarvioinnista vastaaville asiantuntijoille riittävästi tietoja ja koulutusta? Onko heillä tarvittava kokemus riskinarvioinnista?

  Selitys: Kuvailkaa asiantuntijoille mahdollisesti tarjolla olevaa koulutusta ja heidän asiantuntemuksensa tasoa. Mitä tarpeellisena pidettävää teknistä asiantuntemusta ja välineitä on käytössä riskinarviointeja suoritettaessa? |
| --- |

Kysymys 6: Annetaanko riskinarvioinnista vastaaville asiantuntijoille riittävästi tietoja ja koulutusta? Onko heillä tarvittava kokemus riskinarvioinnista?

Selitys: Kuvailkaa asiantuntijoille mahdollisesti tarjolla olevaa koulutusta ja heidän asiantuntemuksensa tasoa. Mitä tarpeellisena pidettävää teknistä asiantuntemusta ja välineitä on käytössä riskinarviointeja suoritettaessa?

Muut sidosryhmät

Kyky arvioida riskejä riippuu yhä enemmän siitä, kuinka laajasti julkiset ja yksityiset sidosryhmät osallistuvat arviointiin. Riskinarvioinnista vastaavat yksiköt voivat tehdä yhteistyötä useiden sidosryhmien kanssa. Näitä ovat muun muassa yksityisen sektorin toimijat ja korkeakoulut sekä muut julkisen sektorin yksiköt, jotka eivät suoraan osallistu arviointiprosessiin.

| Kysymys 7: Osallistuvatko asian kannalta merkitykselliset sidosryhmät riskinarviointiprosessiin?

  Selitys: Kuvailkaa, millaiset sidosryhmät osallistuvat riskinarviointiprosessiin. Näitä voivat olla korkeakoulut, tutkimuslaitokset, yksityisen sektorin toimijat sekä viranomaiset, jotka eivät suoraan osallistu arviointiprosessiin. Sidosryhmiin voi kuulua myös kansainvälisiä järjestöjä tai muissa jäsenvaltioissa olevia tahoja. Jäsenvaltiot voisivat erityisesti kertoa saaduista kokemuksista, joita voidaan hyödyntää muissa jäsenvaltioissa. |
| --- |

Kysymys 7: Osallistuvatko asian kannalta merkitykselliset sidosryhmät riskinarviointiprosessiin?

Selitys: Kuvailkaa, millaiset sidosryhmät osallistuvat riskinarviointiprosessiin. Näitä voivat olla korkeakoulut, tutkimuslaitokset, yksityisen sektorin toimijat sekä viranomaiset, jotka eivät suoraan osallistu arviointiprosessiin. Sidosryhmiin voi kuulua myös kansainvälisiä järjestöjä tai muissa jäsenvaltioissa olevia tahoja. Jäsenvaltiot voisivat erityisesti kertoa saaduista kokemuksista, joita voidaan hyödyntää muissa jäsenvaltioissa.

Tieto- ja viestintäjärjestelmät

Riskien arviointi edellyttää tehokasta tieto- ja viestintäjärjestelmää. Tietojen jakamista ja viestintää asiaankuuluville sidosryhmille voidaan parantaa, kun ymmärretään, mitä hallinnollisia valmiuksia tarvitaan jaettaessa tietoja riskinarvioinnin tuloksista, ja niiden merkitys koko riskiviestintästrategiassa.

| Kysymys 8: Onko käytössä tarvittavat hallinnolliset valmiudet, joilla riskinarviointien tuloksista tiedotetaan yleisölle?

  Selitys: Kertokaa yksityiskohtaisesti, miten riskinarviointien tuloksista tiedotetaan kansalaisille. |
| --- |

Kysymys 8: Onko käytössä tarvittavat hallinnolliset valmiudet, joilla riskinarviointien tuloksista tiedotetaan yleisölle?

Selitys: Kertokaa yksityiskohtaisesti, miten riskinarviointien tuloksista tiedotetaan kansalaisille.

| Kysymys 9: Onko käytössä tarvittavat hallinnolliset valmiudet, joilla voidaan tiedottaa sisäisesti riskinarviointien tuloksista (skenaariot, saadut kokemukset jne.)?

  Selitys: Kuvailkaa, miten eri viranomaisten ja hallintotasojen väliset tietovirrat on järjestetty. |
| --- |

Kysymys 9: Onko käytössä tarvittavat hallinnolliset valmiudet, joilla voidaan tiedottaa sisäisesti riskinarviointien tuloksista (skenaariot, saadut kokemukset jne.)?

Selitys: Kuvailkaa, miten eri viranomaisten ja hallintotasojen väliset tietovirrat on järjestetty.

| Kysymys 10: Sisällytetäänkö riskinarviointien tulokset riskiviestintästrategiaan?

  Selitys: Kuvailkaa, miten riskinarvioinnin tulosten levittäminen yleisölle sisältyy kansalliseen ja/tai paikallistason riskiviestintästrategiaan. |
| --- |

Kysymys 10: Sisällytetäänkö riskinarviointien tulokset riskiviestintästrategiaan?

Selitys: Kuvailkaa, miten riskinarvioinnin tulosten levittäminen yleisölle sisältyy kansalliseen ja/tai paikallistason riskiviestintästrategiaan.

Metodologia

| Kysymys 11: Onko kansallinen tai paikallistason yksikkö kehittänyt menetelmät riskinarviointia varten? Säädetäänkö menetelmistä lainsäädännössä tai onko ne julkaistu? Mitkä ovat niiden keskeiset osat?

  Selitys: Kuvailkaa seuraavia: kansallinen tai paikallistason lähestymistapa riskinarviointiin (riskikohtainen, skenaariot, esimerkit todellisesta elämästä, yleinen), mahdollisten vaikutusten analysoinnissa ja todennäköisyyksien laskennassa käytettävät menetelmät, riskien priorisoinnissa ja poissulkemisessa käytettävät näkökohdat ja menetelmät, riskinarviointien tarkistaminen ja siihen sovellettavat aikavälit, menetelmien kokoaminen asiakirjaan, riskinarviointimenetelmistä tietoa saavat tahot sekä riskinarviointia koskevien tietojen mahdollinen julkistaminen yleisölle. |
| --- |

Kysymys 11: Onko kansallinen tai paikallistason yksikkö kehittänyt menetelmät riskinarviointia varten? Säädetäänkö menetelmistä lainsäädännössä tai onko ne julkaistu? Mitkä ovat niiden keskeiset osat?

Selitys: Kuvailkaa seuraavia: kansallinen tai paikallistason lähestymistapa riskinarviointiin (riskikohtainen, skenaariot, esimerkit todellisesta elämästä, yleinen), mahdollisten vaikutusten analysoinnissa ja todennäköisyyksien laskennassa käytettävät menetelmät, riskien priorisoinnissa ja poissulkemisessa käytettävät näkökohdat ja menetelmät, riskinarviointien tarkistaminen ja siihen sovellettavat aikavälit, menetelmien kokoaminen asiakirjaan, riskinarviointimenetelmistä tietoa saavat tahot sekä riskinarviointia koskevien tietojen mahdollinen julkistaminen yleisölle.

| Kysymys 12: Onko valtioiden rajat ylittävät riskit sisällytetty riskinarviointiin?

  Selitys: Kuvailkaa, mihin arvioituihin riskeihin sisältyy valtioiden rajat ylittäviä näkökohtia ja missä määrin ne on sisällytetty riskinarviointiin (esimeriksi skenaarioiden laatiminen). Jäsenvaltiot voisivat tarvittaessa kuvailla yhteistyötään muiden jäsenvaltioiden kanssa, kun suoritetaan valtioiden rajat ylittäviä riskinarviointeja. |
| --- |

Kysymys 12: Onko valtioiden rajat ylittävät riskit sisällytetty riskinarviointiin?

Selitys: Kuvailkaa, mihin arvioituihin riskeihin sisältyy valtioiden rajat ylittäviä näkökohtia ja missä määrin ne on sisällytetty riskinarviointiin (esimeriksi skenaarioiden laatiminen). Jäsenvaltiot voisivat tarvittaessa kuvailla yhteistyötään muiden jäsenvaltioiden kanssa, kun suoritetaan valtioiden rajat ylittäviä riskinarviointeja.

| Kysymys 13: Kuuluuko infrastruktuuri riskinarviointiin?

  Selitys: Määrittäkää kriittinen infrastruktuuri (sekä kansallisella että EU:n tasolla), joka sisällytetään skenaarioiden kehittämiseen ja riskinarviointeihin. Tähän voivat kuulua esimerkiksi tiet, rakennukset, padot, rautatiet, sillat, satelliitit, maanalaiset järjestelmät, kaapelit, sairaalat ja suojatilat. |
| --- |

Kysymys 13: Kuuluuko infrastruktuuri riskinarviointiin?

Selitys: Määrittäkää kriittinen infrastruktuuri (sekä kansallisella että EU:n tasolla), joka sisällytetään skenaarioiden kehittämiseen ja riskinarviointeihin. Tähän voivat kuulua esimerkiksi tiet, rakennukset, padot, rautatiet, sillat, satelliitit, maanalaiset järjestelmät, kaapelit, sairaalat ja suojatilat.

Tieto- ja viestintätekniikka

| Kysymys 14: Onko riskinarviointien suorittamista varten käytettävissä asianmukaista tieto- ja viestintätekniikkaa?

  Selitys: Kuvailkaa infrastruktuuria, joka on käytettävissä riskinarviointien suorittamista varten (esimerkiksi tietotekniikkavälineet ja satelliitit). Jäsenvaltiot voivat myös kuvailla mahdollista käynnissä olevaa tutkimustyötä, jolla kehitetään riskien arviointia tukevaa uutta IT-infrastruktuuria. Jos infrastruktuuri jaetaan muiden maiden kanssa, jäsenvaltiot voisivat myös kuvailla nykyisiä yhteistyömuotoja (esimerkiksi satelliittikuvat). |
| --- |

Kysymys 14: Onko riskinarviointien suorittamista varten käytettävissä asianmukaista tieto- ja viestintätekniikkaa?

Selitys: Kuvailkaa infrastruktuuria, joka on käytettävissä riskinarviointien suorittamista varten (esimerkiksi tietotekniikkavälineet ja satelliitit). Jäsenvaltiot voivat myös kuvailla mahdollista käynnissä olevaa tutkimustyötä, jolla kehitetään riskien arviointia tukevaa uutta IT-infrastruktuuria. Jos infrastruktuuri jaetaan muiden maiden kanssa, jäsenvaltiot voisivat myös kuvailla nykyisiä yhteistyömuotoja (esimerkiksi satelliittikuvat).

| Kysymys 15: Ovatko riskinarviointien suorittamisessa tarvittavat tiedot (myös menneitä ajanjaksoja koskevat tiedot) käytettävissä?

  Selitys: Kuvailkaa käytössä olevia tietolähteitä. Onko riskinarviointeja varten koottu tietokantoja? Kuvailkaa myös mahdollisia uusia kehityssuuntauksia, joilla parannetaan tietojen keruuta. |
| --- |

Kysymys 15: Ovatko riskinarviointien suorittamisessa tarvittavat tiedot (myös menneitä ajanjaksoja koskevat tiedot) käytettävissä?

Selitys: Kuvailkaa käytössä olevia tietolähteitä. Onko riskinarviointeja varten koottu tietokantoja? Kuvailkaa myös mahdollisia uusia kehityssuuntauksia, joilla parannetaan tietojen keruuta.

Rahoitus

Rahoitus kattaa riskinarviointien suorittamisessa ja päivittämisessä tarvittavien varojen osoittamisen, määrän arvioinnin ja varaamisen.

| Kysymys 16: Ovatko riskinarviointien suorittamisessa ja päivittämisessä tarvittavat varat saatavilla?

  Selitys: Kuvailkaa, miten riskinarviointien suorittamista ja päivittämistä varten on järjestetty rahoitus. |
| --- |

Kysymys 16: Ovatko riskinarviointien suorittamisessa ja päivittämisessä tarvittavat varat saatavilla?

Selitys: Kuvailkaa, miten riskinarviointien suorittamista ja päivittämistä varten on järjestetty rahoitus.

4.2   Riskinhallintasuunnittelu

Tässä jaksossa esitetään kysymyksiä, jotka koskevat riskinhallintasuunnittelussa tarvittavia hallinnollisia, teknisiä ja taloudellisia valmiuksia.

Hallinnollisia valmiuksia arvioitaessa on tärkeää keskittyä prosessin koordinointiin, vaaditun asiantuntemuksen saatavuuteen, asiaankuuluvien menetelmien olemassaoloon, ulkoisten sidosryhmien osallistumisen laajuuteen sekä viestintään.

Teknisiä valmiuksia arvioitaessa on keskityttävä asianmukaisten välineiden käytön arviointiin.

Taloudellisia valmiuksia arvioitaessa on keskityttävä taloudellisten resurssien saatavuuteen.

Jotta kysymyksiin annetut vastaukset ovat riittävän yksityiskohtaisia, on ilmoitettava toteutetut toimet ja toteutustapa ja -aika sekä toimitettava tarvittavat saatavilla olevat numero- ja muut tiedot sekä viitteet.

Koordinointi

Riskinhallintarakenteessa osoitetaan selkeät vastuut kaikille riskinhallintasuunnitteluun osallistuville tahoille, jotta vältetään vastuiden ja valmiuksien päällekkäisyydet ja epäsuhta.

| Kysymys 17: Onko riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

  Selitys: Kuvailkaa, millä perusteella vastuu suunnitteluprosessista jaetaan hallinnonalojen välillä. Onko vastuunjaosta tai siihen liittyvistä menettelyistä kirjallista aineistoa (esimerkiksi säädökset)? Jos päällekkäisyyksiä tai tarpeita esiintyy, miten niihin reagoidaan? Onko sektorien rajat ylittävät näkökohdat otettu huomioon? |
| --- |

Kysymys 17: Onko riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

Selitys: Kuvailkaa, millä perusteella vastuu suunnitteluprosessista jaetaan hallinnonalojen välillä. Onko vastuunjaosta tai siihen liittyvistä menettelyistä kirjallista aineistoa (esimerkiksi säädökset)? Jos päällekkäisyyksiä tai tarpeita esiintyy, miten niihin reagoidaan? Onko sektorien rajat ylittävät näkökohdat otettu huomioon?

| Kysymys 18: Onko yksittäisiä riskejä koskevan suunnittelun vastuunjako varmistettu, ja arvioidaanko sitä säännöllisesti?

  Selitys: Kuvailkaa, miten yksittäisiä riskejä koskevan suunnittelun vastuunjako on varmistettu. Onko käytössä prosessi, jolla arvioidaan yksittäisiä riskejä koskevan vastuun jakamista? |
| --- |

Kysymys 18: Onko yksittäisiä riskejä koskevan suunnittelun vastuunjako varmistettu, ja arvioidaanko sitä säännöllisesti?

Selitys: Kuvailkaa, miten yksittäisiä riskejä koskevan suunnittelun vastuunjako on varmistettu. Onko käytössä prosessi, jolla arvioidaan yksittäisiä riskejä koskevan vastuun jakamista?

Asiantuntemus

Optimaalinen henkilöstörakenne pitäisi varmistaa työvoiman suunnittelumenetelmillä. Asiantuntijoiden, joiden tehtäväksi riskinhallintasuunnittelu annetaan, on saatava tarvitsemansa tiedot ja riittävä koulutus.

| Kysymys 19: Onko käytettävissä riittävästi asiantuntijoita, jotka suunnittelevat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet riskinarvioinnissa todettujen riskien perusteella?

  Selitys: Kuvailkaa, mitkä yksiköt tai osastot osallistuvat suunnitteluprosessiin? Miten ne nimetään/valitaan? Pidetäänkö henkilöstömäärää riittävänä? |
| --- |

Kysymys 19: Onko käytettävissä riittävästi asiantuntijoita, jotka suunnittelevat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet riskinarvioinnissa todettujen riskien perusteella?

Selitys: Kuvailkaa, mitkä yksiköt tai osastot osallistuvat suunnitteluprosessiin? Miten ne nimetään/valitaan? Pidetäänkö henkilöstömäärää riittävänä?

| Kysymys 20: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta vastaaville asiantuntijoille tarjolla laadukasta koulutusta eri tasoilla?

  Selitys: Kuvailkaa, mitä koulutusta suunnittelusta vastaaville asiantuntijoille on tarjolla. |
| --- |

Kysymys 20: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta vastaaville asiantuntijoille tarjolla laadukasta koulutusta eri tasoilla?

Selitys: Kuvailkaa, mitä koulutusta suunnittelusta vastaaville asiantuntijoille on tarjolla.

| Kysymys 21: Annetaanko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville asiantuntijoille tietoja katastrofiriskin hallintaan liittyvistä yleisistä toimintapoliittisista tavoitteista ja painopisteistä?

  Selitys: Onko riskinhallintastrategia laadittu? Jos on, miten ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville asiantuntijoille kerrotaan strategian tavoitteista, painopisteistä ja prosesseista? |
| --- |

Kysymys 21: Annetaanko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville asiantuntijoille tietoja katastrofiriskin hallintaan liittyvistä yleisistä toimintapoliittisista tavoitteista ja painopisteistä?

Selitys: Onko riskinhallintastrategia laadittu? Jos on, miten ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville asiantuntijoille kerrotaan strategian tavoitteista, painopisteistä ja prosesseista?

| Kysymys 22: Onko käytössä prosessi sen varmistamiseksi, että ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta vastaavien asiantuntijoiden tietämys säilytetään ja sitä kehitetään edelleen?

  Selitys: Kuvailkaa, miten tietoja jaetaan suunnitteluprosessiin osallistuvien asiantuntijoiden keskuudessa ja miten varmistetaan tietojen säilyminen. |
| --- |

Kysymys 22: Onko käytössä prosessi sen varmistamiseksi, että ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta vastaavien asiantuntijoiden tietämys säilytetään ja sitä kehitetään edelleen?

Selitys: Kuvailkaa, miten tietoja jaetaan suunnitteluprosessiin osallistuvien asiantuntijoiden keskuudessa ja miten varmistetaan tietojen säilyminen.

Metodologia

Kansallisen tai paikallistason yksikön oletetaan kehittäneen menetelmät, joilla toteutetaan riskinhallintasuunnittelu odotettujen vaikutusten ja todettujen riskien osalta, joita arvioidaan käytössä olevilla menetelmillä ja priorisoidaan vastaavasti.

| Kysymys 23: Onko eri osa-alueista vastaavilla yksiköillä käytössä menetelmät riskinhallintasuunnittelua varten? Mitkä ovat näiden menetelmien keskeiset osat?

  Selitys: Kuvailkaa kansallisella tai paikallisella tasolla sovellettavia suunnittelun lähestymistapoja sekä menetelmiä, joilla kehitetään ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä ja analysoidaan niiden mahdollisia vaikutuksia riskin lieventämisessä. |
| --- |

Kysymys 23: Onko eri osa-alueista vastaavilla yksiköillä käytössä menetelmät riskinhallintasuunnittelua varten? Mitkä ovat näiden menetelmien keskeiset osat?

Selitys: Kuvailkaa kansallisella tai paikallisella tasolla sovellettavia suunnittelun lähestymistapoja sekä menetelmiä, joilla kehitetään ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä ja analysoidaan niiden mahdollisia vaikutuksia riskin lieventämisessä.

| Kysymys 24: Sisältyykö riskinhallintasuunnittelun menetelmiin todettujen riskien lieventämisen kannalta merkityksellisen infrastruktuurin määrittely?

  Selitys: Kuvailkaa, miten asianomainen infrastruktuuri määritetään ja miten sen kuntoa arvioidaan riskien lieventämisen näkökulmasta. Onko infrastruktuurista laadittu luettelo, jota tarkistetaan säännöllisesti? Onko havaittu investointitarpeita? |
| --- |

Kysymys 24: Sisältyykö riskinhallintasuunnittelun menetelmiin todettujen riskien lieventämisen kannalta merkityksellisen infrastruktuurin määrittely?

Selitys: Kuvailkaa, miten asianomainen infrastruktuuri määritetään ja miten sen kuntoa arvioidaan riskien lieventämisen näkökulmasta. Onko infrastruktuurista laadittu luettelo, jota tarkistetaan säännöllisesti? Onko havaittu investointitarpeita?

Muut sidosryhmät

Valmius hallita riskejä riippuu yhä enemmän monien julkisten ja yksityisten sidosryhmien osallistumisesta ja niiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Näitä sidosryhmiä ovat muun muassa katastrofiriskien hallinnan toimistot, terveydenhuoltopalvelut, palolaitokset, poliisi, kuljetus-, energia- ja viestintäalan toimijat, vapaaehtoisjärjestöt, kansalaiset ja vapaaehtoiset, tieteelliset asiantuntijat, puolustusvoimat ja muissa jäsenvaltioissa toimivat organisaatiot.

| Kysymys 25: Osallistuvatko asianomaiset julkiset ja yksityiset sidosryhmät suunnitteluprosessiin, ja pidetäänkö ne ajan tasalla?

  Selitys: Kuvailkaa, mitkä julkiset ja yksityiset sidosryhmät osallistuvat suunnitteluprosessiin ja millä tavoin. Onko sidosryhmien osallistumisesta saatu kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa? |
| --- |

Kysymys 25: Osallistuvatko asianomaiset julkiset ja yksityiset sidosryhmät suunnitteluprosessiin, ja pidetäänkö ne ajan tasalla?

Selitys: Kuvailkaa, mitkä julkiset ja yksityiset sidosryhmät osallistuvat suunnitteluprosessiin ja millä tavoin. Onko sidosryhmien osallistumisesta saatu kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa?

| Kysymys 26: Jaetaanko riskinarviointien aikana todettuja riskejä koskevia tietoja julkisille tai yksityisille yrityksille? Jos jaetaan, miten muita toimijoita ja näitä yrityksiä kannustetaan suunnittelemaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä?

  Selitys: Kuvailkaa suunnitteluprosessin aikaista vuorovaikutusta kumppaniorganisaatioiden kanssa. Onko tehty sopimuksia suunnittelun laadun varmistamiseksi? Miten kyseisten organisaatioiden suunnittelemat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet edistävät ennustettua riskin lieventymistä? |
| --- |

Kysymys 26: Jaetaanko riskinarviointien aikana todettuja riskejä koskevia tietoja julkisille tai yksityisille yrityksille? Jos jaetaan, miten muita toimijoita ja näitä yrityksiä kannustetaan suunnittelemaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä?

Selitys: Kuvailkaa suunnitteluprosessin aikaista vuorovaikutusta kumppaniorganisaatioiden kanssa. Onko tehty sopimuksia suunnittelun laadun varmistamiseksi? Miten kyseisten organisaatioiden suunnittelemat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet edistävät ennustettua riskin lieventymistä?

| Kysymys 27: Osallistuvatko kansalliset tai paikallistason yksiköt ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden rajat ylittävään suunnitteluun?

  Selitys: Kuvailkaa viimeaikaisia rajat ylittäviä suunnittelutoimia, joihin kyseiset yksiköt ovat osallistuneet. Sovittiinko yhteisen suunnitteluprosessin tuloksena tulevaa yhteistyötä koskevista konkreettisista järjestelyistä (esim. yhteisymmärryspöytäkirjat tai palvelutasosopimukset)? Kertokaa myös saaduista kokemuksista, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- |

Kysymys 27: Osallistuvatko kansalliset tai paikallistason yksiköt ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden rajat ylittävään suunnitteluun?

Selitys: Kuvailkaa viimeaikaisia rajat ylittäviä suunnittelutoimia, joihin kyseiset yksiköt ovat osallistuneet. Sovittiinko yhteisen suunnitteluprosessin tuloksena tulevaa yhteistyötä koskevista konkreettisista järjestelyistä (esim. yhteisymmärryspöytäkirjat tai palvelutasosopimukset)? Kertokaa myös saaduista kokemuksista, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa.

Tieto- ja viestintäjärjestelmät

Monimutkaisten riskien hallinta edellyttää tehokkaita tieto- ja viestintäjärjestelmiä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteisiin liittyvässä riskinhallintasuunnittelussa. Tämän vuoksi kansallisen tai paikallisen tason yksiköiden on varmistettava, että käytössä on säännöt ja menettelyt, joiden mukaisesti tietojenvaihto ja viestintä eri sidosryhmien kanssa järjestetään.

| Kysymys 28: Annetaanko kansalaisille ja muille sidosryhmille tietoja riskinhallintasuunnittelun keskeisistä osista?

  Selitys: Kuvailkaa, miten tiedonkulku eri julkisten ja yksityisten sidosryhmien ja hallinnon eri tasojen välillä on järjestetty, jotta voidaan varmistaa asianomaisten sidosryhmien mahdollisuus saada tietoja ja jakaa niitä. Kuvailkaa myös mahdollisuuksien mukaan, miten tiettyjen ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta viestitään kansalaisille. Onko kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa? |
| --- |

Kysymys 28: Annetaanko kansalaisille ja muille sidosryhmille tietoja riskinhallintasuunnittelun keskeisistä osista?

Selitys: Kuvailkaa, miten tiedonkulku eri julkisten ja yksityisten sidosryhmien ja hallinnon eri tasojen välillä on järjestetty, jotta voidaan varmistaa asianomaisten sidosryhmien mahdollisuus saada tietoja ja jakaa niitä. Kuvailkaa myös mahdollisuuksien mukaan, miten tiettyjen ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta viestitään kansalaisille. Onko kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa?

Välineet

Teknisen kapasiteetin arvioinnissa selvitetään, onko saatavilla välineet, jotka tarvitaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelussa. Välineisiin kuuluvat esimerkiksi ohjelmistotyökalut, joilla tuetaan suunnitteluprosessia.

| Kysymys 29: Onko saatavilla välineet ja muut työkalut, joilla tuetaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelua ja/tai toteutetaan ne?

  Selitys: Kuvailkaa, mitkä laitteet ja työkalut ovat saatavilla ja antakaa tiedot mahdollisista lisätarpeista, päällekkäisyyksistä ja/tai kysynnän ja tarjonnan epäsuhdasta. |
| --- |

Kysymys 29: Onko saatavilla välineet ja muut työkalut, joilla tuetaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelua ja/tai toteutetaan ne?

Selitys: Kuvailkaa, mitkä laitteet ja työkalut ovat saatavilla ja antakaa tiedot mahdollisista lisätarpeista, päällekkäisyyksistä ja/tai kysynnän ja tarjonnan epäsuhdasta.

Rahoitus

Rahoitus kattaa niiden varojen yleisen osoittamisen, määrän arvioinnin ja varaamisen, jotka katsotaan tarvittavan riskien priorisointiin perustuvasta riskinhallinnasta aiheutuvien potentiaalisten taloudellisten velvoitteiden täyttämiseksi (ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden rahoitus). Siihen kuuluu tarvittaessa myös sidosryhmien osallistuminen riskinhallinnan rahoittamiseen.

| Kysymys 30: Kuuluuko suunnitteluprosessiin ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvien rahoitustarpeiden arviointi ja mahdollisten rahoituslähteiden nimeäminen?

  Selitys: Onko rahoitustarpeiden arviointia varten käytössä menetelmä? Mitkä rahoituslähteet on nimetty? Onko EU:n rahoitusta haettu tai aiotaanko sitä hakea? |
| --- |

Kysymys 30: Kuuluuko suunnitteluprosessiin ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvien rahoitustarpeiden arviointi ja mahdollisten rahoituslähteiden nimeäminen?

Selitys: Onko rahoitustarpeiden arviointia varten käytössä menetelmä? Mitkä rahoituslähteet on nimetty? Onko EU:n rahoitusta haettu tai aiotaanko sitä hakea?

| Kysymys 31: Tutkitaanko osana suunnitteluprosessia tulevia investointisuunnitelmia ja mahdollista yksityisen sektorin rahoituksen roolia?

  Selitys: Kuvailkaa, miten suunnitteluprosessin avulla voidaan paremmin tunnistaa tulevat investointiprioriteetit ja missä määrin yksityiset organisaatiot osallistuvat tähän prosessiin. Pyritäänkö yksityissektorin kanssa yhteistyöhön ensisijaisten investointien rahoittamisessa? |
| --- |

Kysymys 31: Tutkitaanko osana suunnitteluprosessia tulevia investointisuunnitelmia ja mahdollista yksityisen sektorin rahoituksen roolia?

Selitys: Kuvailkaa, miten suunnitteluprosessin avulla voidaan paremmin tunnistaa tulevat investointiprioriteetit ja missä määrin yksityiset organisaatiot osallistuvat tähän prosessiin. Pyritäänkö yksityissektorin kanssa yhteistyöhön ensisijaisten investointien rahoittamisessa?

| Kysymys 32: Kuuluuko suunnitteluprosessiin menettelyjen tai suunnitelmien nimeäminen tai laatiminen etukäteen sen varmistamiseksi, että riskien lieventämiseksi tarvittaville ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteille on järjestetty rahoitus?

  Selitys: Kuvailkaa, miten suunnitteluprosessin aikana käsitellään resurssien joustavaan kohdentamiseen liittyviä budjetointia ja oikeudellisia seikkoja koskevia kysymyksiä. Toteutetaanko joustavuuden mahdollistavia konkreettisia toimenpiteitä? Estävätkö oikeudelliset tai poliittiset tekijät tällaisen lähestymistavan soveltamisen? |
| --- |

Kysymys 32: Kuuluuko suunnitteluprosessiin menettelyjen tai suunnitelmien nimeäminen tai laatiminen etukäteen sen varmistamiseksi, että riskien lieventämiseksi tarvittaville ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteille on järjestetty rahoitus?

Selitys: Kuvailkaa, miten suunnitteluprosessin aikana käsitellään resurssien joustavaan kohdentamiseen liittyviä budjetointia ja oikeudellisia seikkoja koskevia kysymyksiä. Toteutetaanko joustavuuden mahdollistavia konkreettisia toimenpiteitä? Estävätkö oikeudelliset tai poliittiset tekijät tällaisen lähestymistavan soveltamisen?

4.3   Riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano

Tässä jaksossa esitetään kysymyksiä, jotka koskevat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suorittamisen edellyttämiä hallinnollisia, teknisiä ja taloudellisia valmiuksia.

Hallinnollisia valmiuksia arvioitaessa on tärkeää keskittyä asiaa koskevaan strategiaan, toimintapolitiikkaan ja metodologiaan, vaaditun asiantuntemuksen saatavuuteen, prosessin koordinointiin, sidosryhmien osallistumisen laajuuteen sekä viestintään ja käytössä oleviin menettelyihin.

Teknisiä valmiuksia arvioitaessa on keskityttävä arvioimaan asianmukaisen infrastruktuurin, välineiden ja tarvikkeiden käyttöä sekä teknisen asiantuntemuksen tarkoituksenmukaisuutta.

Taloudellisia valmiuksia arvioitaessa on keskityttävä taloudellisten resurssien saatavuuteen.

Jotta kysymyksiin annetut vastaukset ovat riittävän yksityiskohtaisia, on esitettävä toteutetut toimet, toteutustapa ja -aika sekä toimitettava tarvittavat saatavilla olevat numero- ja muut tiedot sekä viitteet.

Strategia/toimintapolitiikka/menetelmät

Kansallisen tai paikallisen tason yksiköt ovat kehittäneet lähestymistapoja suorittaakseen riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä. Ne arvioivat suunniteltujen ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden odotettuja vaikutuksia riskien vähentämisessä. Arvioinnin perusteella toimenpiteitä mukautetaan ja ne asetetaan tärkeysjärjestykseen.

| Kysymys 33: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano yhteydessä riskinhallintasuunnitteluun? Sisältyykö se strategiaan tai toimintapolitiikkaan? Onko asiaa koskevat menetelmät määritetty?

  Selitys: Kuvailkaa kansallisella tai paikallisella tasolla sovellettavaa lähestymistapaa, joka yhdistää suunnitteluprosessin toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Miten täytäntöönpano toteutetaan? Miten riskejä pienentävät, mukauttavat ja lieventävät vaikutukset analysoidaan ja tulokset hyödynnetään suunnittelussa ja riskinarvioinnissa, kun samalla pyritään varmistamaan johdonmukaisuus niiden voimassa olevien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden kanssa, joilla mukaudutaan ilmastonmuutokseen? |
| --- |

Kysymys 33: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano yhteydessä riskinhallintasuunnitteluun? Sisältyykö se strategiaan tai toimintapolitiikkaan? Onko asiaa koskevat menetelmät määritetty?

Selitys: Kuvailkaa kansallisella tai paikallisella tasolla sovellettavaa lähestymistapaa, joka yhdistää suunnitteluprosessin toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Miten täytäntöönpano toteutetaan? Miten riskejä pienentävät, mukauttavat ja lieventävät vaikutukset analysoidaan ja tulokset hyödynnetään suunnittelussa ja riskinarvioinnissa, kun samalla pyritään varmistamaan johdonmukaisuus niiden voimassa olevien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden kanssa, joilla mukaudutaan ilmastonmuutokseen?

| Kysymys 34: Onko vahingoista ja ihmishenkien menetyksistä raportoimiselle laadittu menetelmät? Laaditaanko vahinkojen kustannuksista arviot ja asiakirjat, jotka tallennetaan?

  Selitys: Kuvailkaa, millaisia menetelmiä vahingoista ja ihmishenkien menetyksistä raportoimisessa käytetään. Annetaanko nämä tiedot sidosryhmille ja kansalaisille? Osallistuvatko sidosryhmät vahingoista raportoimiseen ja/tai kustannusten arviointiin? Laaditaanko vahingoista aina tai satunnaisesti asiakirjat, jotka tallennetaan? Miltä ajanjaksolta nämä asiakirjat laaditaan, ja annetaanko ne yleisön saataville? |
| --- |

Kysymys 34: Onko vahingoista ja ihmishenkien menetyksistä raportoimiselle laadittu menetelmät? Laaditaanko vahinkojen kustannuksista arviot ja asiakirjat, jotka tallennetaan?

Selitys: Kuvailkaa, millaisia menetelmiä vahingoista ja ihmishenkien menetyksistä raportoimisessa käytetään. Annetaanko nämä tiedot sidosryhmille ja kansalaisille? Osallistuvatko sidosryhmät vahingoista raportoimiseen ja/tai kustannusten arviointiin? Laaditaanko vahingoista aina tai satunnaisesti asiakirjat, jotka tallennetaan? Miltä ajanjaksolta nämä asiakirjat laaditaan, ja annetaanko ne yleisön saataville?

Koordinointi

Riskinhallintarakenteessa osoitetaan selkeät vastuut kaikille ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuville yksiköille, jotta vältetään vastuiden ja valmiuksien päällekkäisyydet ja epäsuhdat.

| Kysymys 35: Onko riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

  Selitys: Kuvailkaa, millä perusteella vastuu täytäntöönpanoprosessista jaetaan hallinnonalojen välillä. Onko tähän liittyvistä menettelyistä kirjallista aineistoa (esimerkiksi säädöksiä)? Jos päällekkäisyyksiä, lisätarpeita ja/tai epäsuhtaa esiintyy, miten niihin reagoidaan? Onko sektorien rajat ylittävät näkökohdat otettu huomioon? |
| --- |

Kysymys 35: Onko riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

Selitys: Kuvailkaa, millä perusteella vastuu täytäntöönpanoprosessista jaetaan hallinnonalojen välillä. Onko tähän liittyvistä menettelyistä kirjallista aineistoa (esimerkiksi säädöksiä)? Jos päällekkäisyyksiä, lisätarpeita ja/tai epäsuhtaa esiintyy, miten niihin reagoidaan? Onko sektorien rajat ylittävät näkökohdat otettu huomioon?

Asiantuntemus

Optimaalinen henkilöstörakenne varmistetaan työvoiman suunnittelumenetelmillä. Henkilöstön suoriutumista mitataan johtamisvälineillä, joihin sisältyy koulutus- ja kehitystarpeiden säännöllinen tarkastelu.

| Kysymys 36: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvien asiantuntijoiden vastuunjako ajan tasalla? Onko käytössä riittävät resurssit, jotta suunnitteluprosessiin perustuvat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet voidaan panna täytäntöön?

  Selitys: Kuvailkaa, mitkä yksiköt (esimerkiksi osastot tai virastot) osallistuvat toimenpiteiden täytäntöönpanoon, ja miten ne nimetään/valitaan. Mitkä henkilöstön osaamisalueet otetaan huomioon vastuita jaettaessa? Pidetäänkö henkilöstön määrää riittävänä? |
| --- |

Kysymys 36: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvien asiantuntijoiden vastuunjako ajan tasalla? Onko käytössä riittävät resurssit, jotta suunnitteluprosessiin perustuvat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet voidaan panna täytäntöön?

Selitys: Kuvailkaa, mitkä yksiköt (esimerkiksi osastot tai virastot) osallistuvat toimenpiteiden täytäntöönpanoon, ja miten ne nimetään/valitaan. Mitkä henkilöstön osaamisalueet otetaan huomioon vastuita jaettaessa? Pidetäänkö henkilöstön määrää riittävänä?

| Kysymys 37: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavilla asiantuntijoilla riittävät tiedot, koulutus ja kokemus?

  Selitys: Kuvailkaa, mitä koulutusta on tarjolla toimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvalle henkilöstölle. Kuinka usein osallistuvat henkilöt ovat aiemmin toteuttaneet ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä? Miten tavoitteista, painopisteistä ja prosesseista viestitään ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvalle henkilöstölle? |
| --- |

Kysymys 37: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavilla asiantuntijoilla riittävät tiedot, koulutus ja kokemus?

Selitys: Kuvailkaa, mitä koulutusta on tarjolla toimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvalle henkilöstölle. Kuinka usein osallistuvat henkilöt ovat aiemmin toteuttaneet ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä? Miten tavoitteista, painopisteistä ja prosesseista viestitään ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvalle henkilöstölle?

Muut sidosryhmät

Valmius hallita riskejä riippuu yhä enemmän monien julkisten ja yksityisten sidosryhmien osallistumisesta ja niiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Näitä sidosryhmiä ovat muun muassa katastrofiriskien hallinnan toimistot, terveydenhuoltopalvelut, palolaitosten yksiköt, poliisi, kuljetus-, energia- ja viestintäalan toimijat, vapaaehtoisjärjestöt, kansalaiset/vapaaehtoiset, tieteelliset asiantuntijat, puolustusvoimat ja muissa jäsenvaltioissa toimivat organisaatiot (ylikansallinen riskinhallinta). Uusien riskien käsittely edellyttää avustusverkoston rakentamista, jonka kautta voidaan aktivoida kaikki tarvittavat valmiudet, joita eri sidosryhmillä on.

| Kysymys 38: Annetaanko asiaankuuluville sidosryhmille tietoja ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta, ja osallistuvatko ne siihen?

  Selitys: Kuvailkaa julkisten ja yksityisten sidosryhmien osallistumista ja verkoston hallintaa. Mitkä sidosryhmät osallistuvat toimenpiteiden täytäntöönpanoon? Onko sidosryhmien osallistumisesta saatu kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa? |
| --- |

Kysymys 38: Annetaanko asiaankuuluville sidosryhmille tietoja ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta, ja osallistuvatko ne siihen?

Selitys: Kuvailkaa julkisten ja yksityisten sidosryhmien osallistumista ja verkoston hallintaa. Mitkä sidosryhmät osallistuvat toimenpiteiden täytäntöönpanoon? Onko sidosryhmien osallistumisesta saatu kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa?

| Kysymys 39: Osallistuuko kansallisen tai paikallisen tason yksikkö rajat ylittävien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon?

  Selitys: Kuvailkaa, mitä rajat ylittäviä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä toteutetaan ja mitkä muut sidosryhmät osallistuvat niihin. Onko yhteisten täytäntöönpanotoimien tuloksena sovittu tulevaa yhteistyötä koskevista konkreettisista järjestelyistä (esim. yhteisymmärryspöytäkirjat tai palvelutasosopimukset)? Kertokaa myös saaduista kokemuksista, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- |

Kysymys 39: Osallistuuko kansallisen tai paikallisen tason yksikkö rajat ylittävien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon?

Selitys: Kuvailkaa, mitä rajat ylittäviä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä toteutetaan ja mitkä muut sidosryhmät osallistuvat niihin. Onko yhteisten täytäntöönpanotoimien tuloksena sovittu tulevaa yhteistyötä koskevista konkreettisista järjestelyistä (esim. yhteisymmärryspöytäkirjat tai palvelutasosopimukset)? Kertokaa myös saaduista kokemuksista, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa.

| Kysymys 40: Ovatko näiden julkisten tai yksityisten sidosryhmien täytäntöönpanemat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet riittävän korkeatasoisia, jotta riskien lieventämisessä saavutetaan odotetut tulokset?

  Selitys: Onko voimassa olevia sopimuksia, joilla kannustetaan riittävän laadukkaaseen toimintaan? Miten sidosryhmien toteuttamat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet käytännössä edistävät tavoitteena olevaa riskien lieventämistä? Kertokaa myös kokemuksista, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- |

Kysymys 40: Ovatko näiden julkisten tai yksityisten sidosryhmien täytäntöönpanemat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet riittävän korkeatasoisia, jotta riskien lieventämisessä saavutetaan odotetut tulokset?

Selitys: Onko voimassa olevia sopimuksia, joilla kannustetaan riittävän laadukkaaseen toimintaan? Miten sidosryhmien toteuttamat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet käytännössä edistävät tavoitteena olevaa riskien lieventämistä? Kertokaa myös kokemuksista, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa.

Menettelyt

Riskinhallintaan on sisällytettävä vakiintuneiden prosessien kehittäminen, jotta voidaan varmistaa riskinhallintajärjestelmän moitteeton toiminta. Ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoprosessissa on tämän vuoksi määritettävä menettelyt, jotka edistävät riskin pienentämistä.

| Kysymys 41: Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon menettelyjen kehittäminen ennakkovaroituksia, toimien käynnistämistä, henkilöstön paikan päälle lähettämistä, toimien päättämistä ja seurantaa varten?

  Selitys: Onko menettelyt laadittu, ja kuinka ne toimivat käytännössä? Onko käytössä vakiomuotoiset menettelyt, ja mitä toimia varten kyseiset menettelyt on laadittu? Onko asiaan liittyviä kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa? |
| --- |

Kysymys 41: Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon menettelyjen kehittäminen ennakkovaroituksia, toimien käynnistämistä, henkilöstön paikan päälle lähettämistä, toimien päättämistä ja seurantaa varten?

Selitys: Onko menettelyt laadittu, ja kuinka ne toimivat käytännössä? Onko käytössä vakiomuotoiset menettelyt, ja mitä toimia varten kyseiset menettelyt on laadittu? Onko asiaan liittyviä kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa?

Tieto- ja viestintäjärjestelmät

Monimutkaisten riskien hallinta edellyttää tehokkaita tieto- ja viestintäjärjestelmiä, joita hyödynnetään ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanossa. Tämän vuoksi kansallisen tai paikallisen tason yksiköiden on varmistettava, että käytössä on säännöt ja menettelyt, joiden mukaisesti tietojenvaihto ja viestintä eri sidosryhmien kanssa järjestetään ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa.

| Kysymys 42: Onko kansallisen tai paikallisen tason yksikön sisällä saatavilla tarvittavat tiedot, ja vaihdetaanko niitä säännöllisesti?

  Selitys: Kuvailkaa, miten tiedonkulku eri julkisten yksiköiden ja hallinnon eri tasojen välillä on järjestetty, jotta voidaan varmistaa asianomaisten yksiköiden mahdollisuus saada tietoja ja jakaa niitä. |
| --- |

Kysymys 42: Onko kansallisen tai paikallisen tason yksikön sisällä saatavilla tarvittavat tiedot, ja vaihdetaanko niitä säännöllisesti?

Selitys: Kuvailkaa, miten tiedonkulku eri julkisten yksiköiden ja hallinnon eri tasojen välillä on järjestetty, jotta voidaan varmistaa asianomaisten yksiköiden mahdollisuus saada tietoja ja jakaa niitä.

| Kysymys 43: Onko käytössä viestintästrategia, mukaan lukien sosiaalinen media ja muut välineet, jolla voidaan tehokkaasti parantaa kansalaisten tietämystä asiasta sekä vahvistaa heidän luottamustaan?

  Selitys: Miten kansalaisille suunnattu viestintä järjestetään ennen toimenpiteiden täytäntöönpanoa, niiden aikana ja jälkeen? Onko viestintään liittyviä kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa? |
| --- |

Kysymys 43: Onko käytössä viestintästrategia, mukaan lukien sosiaalinen media ja muut välineet, jolla voidaan tehokkaasti parantaa kansalaisten tietämystä asiasta sekä vahvistaa heidän luottamustaan?

Selitys: Miten kansalaisille suunnattu viestintä järjestetään ennen toimenpiteiden täytäntöönpanoa, niiden aikana ja jälkeen? Onko viestintään liittyviä kokemuksia, jotka voitaisiin jakaa muiden jäsenvaltioiden kanssa?

Infrastruktuuri (mukaan lukien tietotekniikka)

Tähän osioon kuuluvien teknisten valmiuksien arvioinnissa tarkastellaan sitä, onko todettujen riskien lieventämisessä tarvittava infrastruktuuri riittävällä tasolla tiettyjen turvallisuuteen ja suorituskykyyn liittyvien normien osalta. Esimerkkeinä infrastruktuurista voidaan mainita tiet, rakennukset, padot, rautatiet, sillat, satelliitit, maanalaiset putkistot, kaapelit, sairaalat, suojatilat ja varhaisvaroitusjärjestelmät.

| Kysymys 44: Analysoidaanko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon kannalta merkityksellisen infrastruktuurin kuntoa?

  Selitys: Kuvailkaa, miten yksittäisten riskien lieventämisen kannalta kriittinen infrastruktuuri nimetään. Miten sen kuntoa arvioidaan riskien lieventämisen näkökulmasta? Onko asianomaisesta infrastruktuurista laadittu luettelo, jonka sisältö tarkistetaan säännöllisesti? Onko investointitarpeet määritetty? Sovelletaanko maassanne kriittistä infrastruktuuria koskevaa toimintapolitiikkaa? |
| --- |

Kysymys 44: Analysoidaanko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon kannalta merkityksellisen infrastruktuurin kuntoa?

Selitys: Kuvailkaa, miten yksittäisten riskien lieventämisen kannalta kriittinen infrastruktuuri nimetään. Miten sen kuntoa arvioidaan riskien lieventämisen näkökulmasta? Onko asianomaisesta infrastruktuurista laadittu luettelo, jonka sisältö tarkistetaan säännöllisesti? Onko investointitarpeet määritetty? Sovelletaanko maassanne kriittistä infrastruktuuria koskevaa toimintapolitiikkaa?

Välineet ja tarvikkeet

Teknisten valmiuksien arviointia koskevassa osiossa tarkastellaan sitä, täyttävätkö ennaltaehkäisyssä ja varautumisessa käytettävät välineet ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon edellyttämät vaatimukset.

| Kysymys 45: Onko suunniteltujen ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suorittamisessa tarvittavista käytettävissä olevista välineistä laadittu luettelo? Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon mahdollisten välinetarpeiden määrittäminen voimassa olevan luettelon perusteella?

  Selitys: Onko saatavilla olevista välineistä ja niiden käytöstä on laadittu luettelo, jota pidetään ajan tasalla? Kuvailkaa välinetarpeita, joita on mahdollisesti pantu merkille täytäntöönpanoprosessin aikana, jotta suunnitteluprosessin aikana tarkasteltuja riskejä voidaan lieventää asianmukaisesti. Laaditaanko saatavilla olevista välineistä luettelo, jota analysoidaan sen selvittämiseksi, havaitaanko lisätarpeet ja epäsuhdat luettelon avulla? Mitä toimia on toteutettu tarpeiden täyttämiseksi? |
| --- |

Kysymys 45: Onko suunniteltujen ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suorittamisessa tarvittavista käytettävissä olevista välineistä laadittu luettelo? Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon mahdollisten välinetarpeiden määrittäminen voimassa olevan luettelon perusteella?

Selitys: Onko saatavilla olevista välineistä ja niiden käytöstä on laadittu luettelo, jota pidetään ajan tasalla? Kuvailkaa välinetarpeita, joita on mahdollisesti pantu merkille täytäntöönpanoprosessin aikana, jotta suunnitteluprosessin aikana tarkasteltuja riskejä voidaan lieventää asianmukaisesti. Laaditaanko saatavilla olevista välineistä luettelo, jota analysoidaan sen selvittämiseksi, havaitaanko lisätarpeet ja epäsuhdat luettelon avulla? Mitä toimia on toteutettu tarpeiden täyttämiseksi?

| Kysymys 46: Määritetäänkö toimitusketjuun liittyvät riskit ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon aikana? Onko toimitusvaikeuksiin liittyvän riskin pienentämiseksi toteutettu toimenpiteitä?

  Selitys: Kuvailkaa, mitkä toimitusketjuun liittyvät riskit on määritetty. Miten kyseisten riskien vaikutuksia analysoidaan? Millä toimenpiteillä kyseisiä riskejä pyritään mahdollisesti pienentämään? Onko kyseisten riskien pienentämiseksi toteutettu rajat ylittäviä järjestelyjä tai tehty yhteistyösopimuksia? |
| --- |

Kysymys 46: Määritetäänkö toimitusketjuun liittyvät riskit ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon aikana? Onko toimitusvaikeuksiin liittyvän riskin pienentämiseksi toteutettu toimenpiteitä?

Selitys: Kuvailkaa, mitkä toimitusketjuun liittyvät riskit on määritetty. Miten kyseisten riskien vaikutuksia analysoidaan? Millä toimenpiteillä kyseisiä riskejä pyritään mahdollisesti pienentämään? Onko kyseisten riskien pienentämiseksi toteutettu rajat ylittäviä järjestelyjä tai tehty yhteistyösopimuksia?

Tekninen asiantuntemus

Tekniseen asiantuntemukseen kuuluvat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoa varten käytettävissä olevat menetelmät ja ammattitaito. Koska tekninen asiantuntemus on aineeton valmius, sen säilyttäminen edellyttää dokumentaatiota, tietojen jakamista ja toisilta oppimista.

| Kysymys 47: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavilla asiantuntijoilla tarvittava tekninen asiantuntemus, jotta varmistetaan toimenpiteiden asianmukainen täytäntöönpano? Onko tämän osaamisen säilyttäminen ja edelleen kehittäminen varmistettu?

  Selitys: Kuvailkaa, millaista teknistä asiantuntemusta käytetään ja pidetään tarpeellisena ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanossa. Mitä teknisiä työkaluja täytäntöönpanotoimissa käytetään? Saavatko asiantuntijat koulutusta voidakseen jatkuvasti pitää ajan tasalla kykyään käyttää teknisiä työkaluja? Miten tietämystä jaetaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvien henkilöiden keskuudessa? Miten asiantuntijoita kannustetaan kehittämään ammattitaitoaan? |
| --- |

Kysymys 47: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavilla asiantuntijoilla tarvittava tekninen asiantuntemus, jotta varmistetaan toimenpiteiden asianmukainen täytäntöönpano? Onko tämän osaamisen säilyttäminen ja edelleen kehittäminen varmistettu?

Selitys: Kuvailkaa, millaista teknistä asiantuntemusta käytetään ja pidetään tarpeellisena ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanossa. Mitä teknisiä työkaluja täytäntöönpanotoimissa käytetään? Saavatko asiantuntijat koulutusta voidakseen jatkuvasti pitää ajan tasalla kykyään käyttää teknisiä työkaluja? Miten tietämystä jaetaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvien henkilöiden keskuudessa? Miten asiantuntijoita kannustetaan kehittämään ammattitaitoaan?

| Kysymys 48: Osaavatko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavat asiantuntijat soveltaa hankinta- ja logistiikkamenettelyjä tehtäviään suorittaessaan? Ovatko asiantuntijat saaneet riittävästi kyseisiä menettelyjä koskevaa koulutusta?

  Selitys: Kuvailkaa, millaista koulutusta on tarjolla tämän alan asiantuntemuksen hankkimiseksi tai kehittämiseksi? Voidaanko tietämystä parantaa muilla käytössä olevilla toimenpiteillä? |
| --- |

Kysymys 48: Osaavatko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavat asiantuntijat soveltaa hankinta- ja logistiikkamenettelyjä tehtäviään suorittaessaan? Ovatko asiantuntijat saaneet riittävästi kyseisiä menettelyjä koskevaa koulutusta?

Selitys: Kuvailkaa, millaista koulutusta on tarjolla tämän alan asiantuntemuksen hankkimiseksi tai kehittämiseksi? Voidaanko tietämystä parantaa muilla käytössä olevilla toimenpiteillä?

| Kysymys 49: Pystyvätkö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavat asiantuntijat tekemään elinkaareen ja varalla olevaan kapasiteettiin liittyviä suunnittelutöitä? Sovelletaanko näitä menetelmiä, kun tarkastellaan välineiden ja järjestelmien toimintaa ja pyritään lisäämään kapasiteettia hätätilanteessa?

  Selitys: Kuvailkaa, miten näitä menetelmiä sovelletaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden yhteydessä. Millaista koulutusta on tarjolla tämän alan asiantuntemuksen hankkimiseksi tai kehittämiseksi? Voidaanko tietämystä hankkia muilla käytettävissä olevilla toimenpiteillä? |
| --- |

Kysymys 49: Pystyvätkö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavat asiantuntijat tekemään elinkaareen ja varalla olevaan kapasiteettiin liittyviä suunnittelutöitä? Sovelletaanko näitä menetelmiä, kun tarkastellaan välineiden ja järjestelmien toimintaa ja pyritään lisäämään kapasiteettia hätätilanteessa?

Selitys: Kuvailkaa, miten näitä menetelmiä sovelletaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden yhteydessä. Millaista koulutusta on tarjolla tämän alan asiantuntemuksen hankkimiseksi tai kehittämiseksi? Voidaanko tietämystä hankkia muilla käytettävissä olevilla toimenpiteillä?

Täytäntöönpanotoimenpiteiden rahoitus

Tämän vaatimuksen osalta on varmistettava, että tarvittavat varat ovat saatavilla ja nopeasti käytettävissä, kun joudutaan rahoittamaan riskinarvioinnin ja suunnittelun yhteydessä todettuja todennäköisiä hätätilanteita.

| Kysymys 50: Kun toteutetaan nimettyjä riskejä pienentäviä, mukauttavia ja lieventäviä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä, onko sitä varten määritetty budjetti, oikeusperusta ja menettelyt, joiden avulla voidaan suunnitella joustavaa resurssien kohdentamista?

  Selitys: Kuvailkaa, miten täytäntöönpanoprosessin aikana käsitellään resurssien joustavaan kohdentamiseen liittyviä budjetointia ja oikeudellisia seikkoja koskevia kysymyksiä. Toteutetaanko joustavuuden mahdollistavia konkreettisia toimenpiteitä? Esiintyykö kysynnän ja tarjonnan epäsuhtaa tai lisätarpeita? Estävätkö oikeudelliset tai poliittiset tekijät tällaisen lähestymistavan soveltamisen? |
| --- |

Kysymys 50: Kun toteutetaan nimettyjä riskejä pienentäviä, mukauttavia ja lieventäviä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä, onko sitä varten määritetty budjetti, oikeusperusta ja menettelyt, joiden avulla voidaan suunnitella joustavaa resurssien kohdentamista?

Selitys: Kuvailkaa, miten täytäntöönpanoprosessin aikana käsitellään resurssien joustavaan kohdentamiseen liittyviä budjetointia ja oikeudellisia seikkoja koskevia kysymyksiä. Toteutetaanko joustavuuden mahdollistavia konkreettisia toimenpiteitä? Esiintyykö kysynnän ja tarjonnan epäsuhtaa tai lisätarpeita? Estävätkö oikeudelliset tai poliittiset tekijät tällaisen lähestymistavan soveltamisen?

| Kysymys 51: Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon kustannusten jakamista koskevien sopimusten laatiminen sidosryhmien kanssa?

  Selitys: Millaisia suunnitelmia kustannusten jakamisesta on tehty? Mihin sidosryhmiin on mahdollisesti oltu yhteydessä, ja onko kustannusten jakamisesta pyritty tekemään tai tehty sopimuksia? |
| --- |

Kysymys 51: Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon kustannusten jakamista koskevien sopimusten laatiminen sidosryhmien kanssa?

Selitys: Millaisia suunnitelmia kustannusten jakamisesta on tehty? Mihin sidosryhmiin on mahdollisesti oltu yhteydessä, ja onko kustannusten jakamisesta pyritty tekemään tai tehty sopimuksia?

5.   TIIVISTELMÄ

Arvioinnin päätyttyä jäsenvaltioilla pitäisi olla sektorien rajat ylittävä kattava yleisnäkemys riskeistä, jotka on käsiteltävä, sekä käsitys riskinhallinnan suunnitteluprosessin soveltuvuudesta ja tuloksellisuudesta käytännössä. Arvioinnin aikana määritetään myös asianmukaiset ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet sekä saadaan selkeä kuva asianomaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoprosesseista.

Seuraavaa taulukkoa voidaan käyttää apuvälineenä, josta käyvät ilmi kansallisen riskinhallintakyvyn arvioinnin eri osatekijät. Taulukko täydentää riskinhallintakyvystä kansallisella tai asianmukaisella paikallisella tasolla tehtyjä arviointeja, jotka jäsenvaltioiden on päätöksen mukaisesti toimitettava komissiolle joka kolmas vuosi näiden suuntaviivojen valmiiksi saamisen jälkeen.

Kutakin jäljempänä olevaa kysymystä varten määritellään toiminnan taso seuraavan jakauman perusteella:

—   –: Valmiuksia ei ole määritetty tai niiden kehittämistä ei pidetä tarpeellisina.

—   (1): Valmiuksia pidetään tarpeellisina – työtä ei ole vielä aloitettu.

—   (2): Valmiudet on määritetty – alustavia tuloksia on saavutettu.

—   (3): Valmiudet pantu täytäntöön keskeisillä osa-alueilla.

—   (4): Valmiudet sulautettu, parannustyö käynnissä.

—   Huomautukset: Tason valinnan muut perustelut.

| | Kysymykset | Tasot | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskinarviointi | Kysymys 1: Sopiiko riskinarviointi yleiseen toimintakehykseen? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 2: Onko riskinhallintaan osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 3: Onko yksittäisten riskien arviointia koskevat vastuut jaettu tarkoituksenmukaisesti asianomaisille yksiköille? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 4: Onko sektorien rajat ylittävät riskit sisällytetty riskinarviointiin? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 5: Tarkastellaanko riskinarvioinnin vastuunjakoa säännöllisesti? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 6: Annetaanko riskinarvioinnista vastaaville asiantuntijoille riittävästi tietoja ja koulutusta? Onko heillä tarvittava kokemus riskinarvioinnista? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 7: Osallistuvatko asian kannalta merkitykselliset sidosryhmät riskinarviointiprosessiin? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 8: Onko käytössä tarvittavat hallinnolliset valmiudet, joilla riskinarviointien tuloksista tiedotetaan yleisölle? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 9: Onko käytössä tarvittavat hallinnolliset valmiudet, joilla voidaan tiedottaa sisäisesti riskinarviointien tuloksista (skenaariot, saadut kokemukset jne.)? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 10: Sisällytetäänkö riskinarviointien tulokset riskiviestintästrategiaan? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 11: Onko kansallinen tai paikallistason yksikkö kehittänyt menetelmät riskinarviointia varten? Säädetäänkö menetelmistä lainsäädännössä tai onko ne julkaistu? Mitkä ovat niiden keskeiset osat? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 12: Onko rajat ylittävät riskit sisällytetty riskinarviointiin? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 13: Onko infrastruktuuri sisällytetty riskinarviointiin? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 14: Onko riskinarviointien suorittamista varten käytettävissä riittävästi tieto- ja viestintätekniikkaa? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 15: Ovatko riskinarviointien suorittamisessa tarvittavat tiedot (myös menneitä ajanjaksoja koskevat tiedot) käytettävissä? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 16: Ovatko riskinarviointien suorittamisessa ja päivittämisessä tarvittavat varat saatavilla? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Riskinhallintasuunnittelu | Kysymys 17: Onko riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 18: Onko yksittäisiä riskejä koskevan suunnittelun vastuunjako varmistettu, ja arvioidaanko sitä säännöllisesti? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 19: Onko käytettävissä riittävästi asiantuntijoita, jotka suunnittelevat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet riskinarvioinnissa todettujen riskien perusteella? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 20: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta vastaaville asiantuntijoille tarjolla laadukasta koulutusta eri tasoilla? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 21: Annetaanko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville asiantuntijoille tietoja katastrofiriskin hallintaan liittyvistä yleisistä poliittisista tavoitteista ja painopisteistä? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 22: Onko käytössä prosessi sen varmistamiseksi, että ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta vastaavien asiantuntijoiden tietämys säilytetään ja sitä kehitetään edelleen? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 23: Onko eri osa-alueista vastaavilla yksiköillä käytössä menetelmät riskinhallintasuunnittelua varten? Mitkä ovat näiden menetelmien keskeiset osat? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 24: Sisältyykö riskinhallintasuunnittelun menetelmiin todettujen riskien lieventämisen kannalta merkityksellisen infrastruktuurin määrittely? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 25: Osallistuvatko asianomaiset julkiset ja yksityiset sidosryhmät suunnitteluprosessiin, ja pidetäänkö ne ajan tasalla? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 26: Jaetaanko riskinarviointien aikana todettuja riskejä koskevia tietoja julkisille tai yksityisille yrityksille? Jos jaetaan, miten muita toimijoita ja näitä yrityksiä kannustetaan suunnittelemaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 27: Osallistuvatko kansalliset tai paikallistason yksiköt ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden rajat ylittävään suunnitteluun? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 28: Annetaanko kansalaisille ja muille sidosryhmille tietoja riskinhallintasuunnittelun keskeisistä osista? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 29: Onko saatavilla välineet ja muut työkalut, joilla tuetaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelua ja/tai toteutetaan ne? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 30: Kuuluuko suunnitteluprosessiin ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvien rahoitustarpeiden arviointi ja mahdollisten rahoituslähteiden nimeäminen? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 31: Tutkitaanko osana suunnitteluprosessia tulevia investointisuunnitelmia ja mahdollista yksityisen sektorin rahoituksen roolia? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 32: Kuuluuko suunnitteluprosessiin menettelyjen tai suunnitelmien nimeäminen tai laatiminen etukäteen sen varmistamiseksi, että riskien lieventämiseksi tarvittaville ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteille on järjestetty rahoitus? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano | Kysymys 33: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano yhteydessä riskinhallintasuunnitteluun? Sisältyykö se strategiaan tai toimintapolitiikkaan? Onko asiaa koskevat menetelmät määritetty? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 34: Onko vahingoista ja ihmishenkien menetyksistä raportoimiselle laadittu menetelmät? Laaditaanko vahinkojen kustannuksista arviot ja asiakirjat, jotka tallennetaan? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 35: Onko riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 36: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvien asiantuntijoiden vastuunjako ajan tasalla? Onko käytössä riittävät resurssit, jotta suunnitteluprosessiin perustuvat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet voidaan panna täytäntöön? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 37: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavilla asiantuntijoilla riittävät tiedot, koulutus ja kokemus? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 38: Annetaanko asiaankuuluville sidosryhmille tietoja ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta, ja osallistuvatko ne siihen? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 39: Osallistuuko kansallinen tai paikallisen tason yksikkö rajat ylittävien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 40: Ovatko näiden julkisten tai yksityisten sidosryhmien täytäntöönpanemat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet riittävän korkeatasoisia, jotta riskien lieventämisessä saavutetaan odotetut tulokset? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 41: Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon esimerkiksi menettelyjen kehittäminen ennakkovaroituksia, toimien käynnistämistä, henkilöstön paikan päälle lähettämistä, toimien päättämistä ja seurantaa varten? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 42: Onko kansallisen tai paikallisen tason yksikön sisällä saatavilla tarvittavat tiedot, ja vaihdetaanko niitä säännöllisesti? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 43: Onko käytössä viestintästrategia, mukaan lukien sosiaalinen media ja muut välineet, jolla voidaan tehokkaasti parantaa kansalaisten tietämystä asiasta sekä vahvistaa heidän luottamustaan? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 44: Analysoidaanko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon kannalta merkityksellisen infrastruktuurin laatua? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 45: Onko suunniteltujen ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suorittamisessa tarvittavista käytettävissä olevista välineistä laadittu luettelo? Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon mahdollisten välinetarpeiden määrittäminen voimassa olevan luettelon perusteella? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 46: Määritetäänkö toimitusketjuun liittyvät riskit ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon aikana? Onko toimitusvaikeuksiin liittyvän riskin pienentämiseksi toteutettu toimenpiteitä? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 47: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavilla asiantuntijoilla tarvittava tekninen asiantuntemus, jotta varmistetaan toimenpiteiden asianmukainen täytäntöönpano? Onko tämän osaamisen säilyttäminen ja edelleen kehittäminen varmistettu? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 48: Osaavatko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavat asiantuntijat soveltaa hankinta- ja logistiikkamenettelyjä tehtäviään suorittaessaan? Ovatko asiantuntijat saaneet riittävästi kyseisiä menettelyjä koskevaa koulutusta? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 49: Pystyvätkö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavat asiantuntijat tekemään elinkaareen ja varalla olevaan kapasiteettiin liittyviä suunnittelutöitä? Sovelletaanko näitä menetelmiä, kun tarkastellaan välineiden ja järjestelmien toimintaa ja pyritään lisäämään kapasiteettia hätätilanteessa? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 50: Kun toteutetaan nimettyjä riskejä pienentäviä, mukauttavia ja lieventäviä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä, onko sitä varten määritetty budjetti, oikeusperusta ja menettelyt, joiden avulla voidaan suunnitella joustavaa resurssien kohdentamista? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |
| Kysymys 51: Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon kustannusten jakamista koskevien sopimusten laatiminen sidosryhmien kanssa? | – | (1) | (2) | (3) | (4) | |

Kysymykset

Tasot

Huomautukset

Riskinarviointi

Kysymys 1: Sopiiko riskinarviointi yleiseen toimintakehykseen?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 2: Onko riskinhallintaan osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 3: Onko yksittäisten riskien arviointia koskevat vastuut jaettu tarkoituksenmukaisesti asianomaisille yksiköille?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 4: Onko sektorien rajat ylittävät riskit sisällytetty riskinarviointiin?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 5: Tarkastellaanko riskinarvioinnin vastuunjakoa säännöllisesti?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 6: Annetaanko riskinarvioinnista vastaaville asiantuntijoille riittävästi tietoja ja koulutusta? Onko heillä tarvittava kokemus riskinarvioinnista?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 7: Osallistuvatko asian kannalta merkitykselliset sidosryhmät riskinarviointiprosessiin?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 8: Onko käytössä tarvittavat hallinnolliset valmiudet, joilla riskinarviointien tuloksista tiedotetaan yleisölle?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 9: Onko käytössä tarvittavat hallinnolliset valmiudet, joilla voidaan tiedottaa sisäisesti riskinarviointien tuloksista (skenaariot, saadut kokemukset jne.)?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 10: Sisällytetäänkö riskinarviointien tulokset riskiviestintästrategiaan?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 11: Onko kansallinen tai paikallistason yksikkö kehittänyt menetelmät riskinarviointia varten? Säädetäänkö menetelmistä lainsäädännössä tai onko ne julkaistu? Mitkä ovat niiden keskeiset osat?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 12: Onko rajat ylittävät riskit sisällytetty riskinarviointiin?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 13: Onko infrastruktuuri sisällytetty riskinarviointiin?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 14: Onko riskinarviointien suorittamista varten käytettävissä riittävästi tieto- ja viestintätekniikkaa?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 15: Ovatko riskinarviointien suorittamisessa tarvittavat tiedot (myös menneitä ajanjaksoja koskevat tiedot) käytettävissä?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 16: Ovatko riskinarviointien suorittamisessa ja päivittämisessä tarvittavat varat saatavilla?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Riskinhallintasuunnittelu

Kysymys 17: Onko riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 18: Onko yksittäisiä riskejä koskevan suunnittelun vastuunjako varmistettu, ja arvioidaanko sitä säännöllisesti?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 19: Onko käytettävissä riittävästi asiantuntijoita, jotka suunnittelevat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet riskinarvioinnissa todettujen riskien perusteella?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 20: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta vastaaville asiantuntijoille tarjolla laadukasta koulutusta eri tasoilla?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 21: Annetaanko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnitteluun osallistuville asiantuntijoille tietoja katastrofiriskin hallintaan liittyvistä yleisistä poliittisista tavoitteista ja painopisteistä?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 22: Onko käytössä prosessi sen varmistamiseksi, että ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelusta vastaavien asiantuntijoiden tietämys säilytetään ja sitä kehitetään edelleen?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 23: Onko eri osa-alueista vastaavilla yksiköillä käytössä menetelmät riskinhallintasuunnittelua varten? Mitkä ovat näiden menetelmien keskeiset osat?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 24: Sisältyykö riskinhallintasuunnittelun menetelmiin todettujen riskien lieventämisen kannalta merkityksellisen infrastruktuurin määrittely?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 25: Osallistuvatko asianomaiset julkiset ja yksityiset sidosryhmät suunnitteluprosessiin, ja pidetäänkö ne ajan tasalla?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 26: Jaetaanko riskinarviointien aikana todettuja riskejä koskevia tietoja julkisille tai yksityisille yrityksille? Jos jaetaan, miten muita toimijoita ja näitä yrityksiä kannustetaan suunnittelemaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 27: Osallistuvatko kansalliset tai paikallistason yksiköt ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden rajat ylittävään suunnitteluun?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 28: Annetaanko kansalaisille ja muille sidosryhmille tietoja riskinhallintasuunnittelun keskeisistä osista?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 29: Onko saatavilla välineet ja muut työkalut, joilla tuetaan ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suunnittelua ja/tai toteutetaan ne?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 30: Kuuluuko suunnitteluprosessiin ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyvien rahoitustarpeiden arviointi ja mahdollisten rahoituslähteiden nimeäminen?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 31: Tutkitaanko osana suunnitteluprosessia tulevia investointisuunnitelmia ja mahdollista yksityisen sektorin rahoituksen roolia?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 32: Kuuluuko suunnitteluprosessiin menettelyjen tai suunnitelmien nimeäminen tai laatiminen etukäteen sen varmistamiseksi, että riskien lieventämiseksi tarvittaville ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteille on järjestetty rahoitus?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano

Kysymys 33: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpano yhteydessä riskinhallintasuunnitteluun? Sisältyykö se strategiaan tai toimintapolitiikkaan? Onko asiaa koskevat menetelmät määritetty?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 34: Onko vahingoista ja ihmishenkien menetyksistä raportoimiselle laadittu menetelmät? Laaditaanko vahinkojen kustannuksista arviot ja asiakirjat, jotka tallennetaan?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 35: Onko riskien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuville yksiköille osoitettu selkeästi määritetyt vastuut, roolit ja tehtävät?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 36: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon osallistuvien asiantuntijoiden vastuunjako ajan tasalla? Onko käytössä riittävät resurssit, jotta suunnitteluprosessiin perustuvat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet voidaan panna täytäntöön?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 37: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavilla asiantuntijoilla riittävät tiedot, koulutus ja kokemus?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 38: Annetaanko asiaankuuluville sidosryhmille tietoja ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta, ja osallistuvatko ne siihen?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 39: Osallistuuko kansallinen tai paikallisen tason yksikkö rajat ylittävien ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 40: Ovatko näiden julkisten tai yksityisten sidosryhmien täytäntöönpanemat ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteet riittävän korkeatasoisia, jotta riskien lieventämisessä saavutetaan odotetut tulokset?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 41: Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon esimerkiksi menettelyjen kehittäminen ennakkovaroituksia, toimien käynnistämistä, henkilöstön paikan päälle lähettämistä, toimien päättämistä ja seurantaa varten?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 42: Onko kansallisen tai paikallisen tason yksikön sisällä saatavilla tarvittavat tiedot, ja vaihdetaanko niitä säännöllisesti?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 43: Onko käytössä viestintästrategia, mukaan lukien sosiaalinen media ja muut välineet, jolla voidaan tehokkaasti parantaa kansalaisten tietämystä asiasta sekä vahvistaa heidän luottamustaan?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 44: Analysoidaanko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon kannalta merkityksellisen infrastruktuurin laatua?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 45: Onko suunniteltujen ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden suorittamisessa tarvittavista käytettävissä olevista välineistä laadittu luettelo? Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon mahdollisten välinetarpeiden määrittäminen voimassa olevan luettelon perusteella?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 46: Määritetäänkö toimitusketjuun liittyvät riskit ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanon aikana? Onko toimitusvaikeuksiin liittyvän riskin pienentämiseksi toteutettu toimenpiteitä?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 47: Onko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavilla asiantuntijoilla tarvittava tekninen asiantuntemus, jotta varmistetaan toimenpiteiden asianmukainen täytäntöönpano? Onko tämän osaamisen säilyttäminen ja edelleen kehittäminen varmistettu?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 48: Osaavatko ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavat asiantuntijat soveltaa hankinta- ja logistiikkamenettelyjä tehtäviään suorittaessaan? Ovatko asiantuntijat saaneet riittävästi kyseisiä menettelyjä koskevaa koulutusta?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 49: Pystyvätkö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavat asiantuntijat tekemään elinkaareen ja varalla olevaan kapasiteettiin liittyviä suunnittelutöitä? Sovelletaanko näitä menetelmiä, kun tarkastellaan välineiden ja järjestelmien toimintaa ja pyritään lisäämään kapasiteettia hätätilanteessa?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 50: Kun toteutetaan nimettyjä riskejä pienentäviä, mukauttavia ja lieventäviä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteitä, onko sitä varten määritetty budjetti, oikeusperusta ja menettelyt, joiden avulla voidaan suunnitella joustavaa resurssien kohdentamista?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

Kysymys 51: Sisältyykö ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteiden täytäntöönpanoon kustannusten jakamista koskevien sopimusten laatiminen sidosryhmien kanssa?

–

(1)

(2)

(3)

(4)

6.   Luettelo tausta-asiakirjoista ja muista asiaan liittyvistä asiakirjoista

A Simple Guide to Risk and its Management, Broadleaf Capital International PTY Ltd., 2012 (perustuu ISO 31000: 2009 -standardiin);

http://broadleaf.com.au/old/pdfs/trng_tuts/Tut_Simple_Guide_to_Risk_v11.pdf

An overview of the EFQM Excellence Model, EFQM, Bryssel; mallin avulla voidaan arvioida organisaation nykyisiä valmiuksia.

http://www.efqm.org/

Best Practices on Flood Prevention and Mitigation; Alankomaiden ja Ranskan viranomaisten laatima asiakirja, joka esitettiin vesiasioista vastaavien johtajien kokouksessa Ateenassa kesäkuussa 2003 (Kestävää tulvien torjuntaa koskevien YK:n Euroopan talouskomission (YK/ECE) vuonna 2000 laatimien suuntaviivojen päivitys).

http://ec.europa.eu/environment/water/flood_risk/pdf/flooding_bestpractice.pdf

Civil Defence Emergency Capability Assessment Tool v. 4.2 (final) (Väestönsuojelun hätätilanteiden voimavarojen arviointiväline). Uuden-Seelannin kansalliseen strategiaan perustuva excel-pohjainen väline, jolla arvioidaan organisaatioiden valmiuksia (vaatimusten noudattaminen, suorituskyky ja tulokset).

http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

Core Capabilities Crosswalk, U.S. Department of Homeland Security, Federal Emergency Management Agency (FEMA); päivitys: kesäkuu 2013.

http://www.fema.gov/core-capabilities

Neuvoston päätelmät 26. huhtikuuta 2010, neuvoston asiakirja 7788/10. EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa, KOM(2010) 673 lopullinen, 22.11.2010.

Neuvoston päätelmät riskinhallintakyvyn arvioinnista (13375/14), 26.9.2014.

Department of Homeland Security Risk Lexicon, Risk Steering Committee / USA, syyskuu 2010.

https://www.dhs.gov/xlibrary/assets/dhs-risk-lexicon-2010.pdf

Neuvoston direktiivi 96/82/EY, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta (EYVL L 10, 14.1.1997).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta (EUVL L 288, 6.11.2007).

Neuvoston direktiivi 2008/114/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista (EUVL L 345, 23.12.2008).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/18/EU, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta sekä neuvoston direktiivin 96/82/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 197, 24.7.2012).

Emergency Management Planning Guide 2010–2011, Public Safety Canada, 2010.

http://www.publicsafety.gc.ca/cnt/rsrcs/pblctns/mrgnc-mngmnt-pnnng/index-eng.aspx

Eurokoodit (Eurocodes) muodostuvat 10:stä eurooppalaisesta standardista (EN 1990–EN 1999). Niissä esitetään yhteinen lähestymistapa rakennusten, rakennusteknisten töiden ja rakennustuotteiden suunnittelulle.

http://eurocodes.jrc.ec.europa.eu/home.php

Euroopan komissio: Impact Assessment Guidelines (Vaikutustenarvioinnin suuntaviivat), SEC(2009) 92.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm

Euroopan komissio: Overview of natural and man-made disaster risks in the EU (yleiskatsaus luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien riskiin EU:ssa), SWD(2014) 134 final, 8.4.2014.

Euroopan komissio: Luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ehkäisyyn sovellettava yhteisön lähestymistapa, tiedonanto KOM(2009) 82 lopullinen, 23.2.2009.

Guidance on Implementing the Capacity Development Provisions of the Safe Drinking Water Act amendments of 1996, United Environmental Protection Agency, USA, heinäkuu 1998.

http://www.epa.gov/ogwdw/smallsystems/pdfs/guidfin.pdf

Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises,

http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

ISO 22300:2012 Societal Security – Terminology;

http://www.iso.org/iso/catalogue_detail.htm?csnumber=56199

ISO/CD 22325 Societal Security: Emergency management (suuntaviivat hätätilanteiden hallintavalmiuksien arviointia varten (yrityksille)).

ISO/IEC/FDIS International Standard 31010: Risk Management – Risk Assessment Techiques (2009).

ISO International Standard 31000 (2009): Risk Management – Principles and Guidelines.

Methode für die Risikoanalyse im Bevölkerungsschutz, Bundesamt für Bevölkerungsschutz und Katastrophenhilfe, Wissenschaftsforum Band 8, 2010.

http://www.bbk.bund.de/SharedDocs/Downloads/BBK/DE/Publikationen/Wissenschaftsforum/Bd8_Methode-Risikoanalyse-BS.pdf?__blob=publicationFile

OECD Risk Management, OECD Working Papers on Public Governance no. 23, Charles Baubion, 2013.

http://www.oecd-ilibrary.org/governance/oecd-working-papers-on-public-governance_19934351

OECD Reviews of Risk Management Policies, Italia – Italian kansallisen pelastuspalvelujärjestelmän tarkastelu, OECD, 2010.

http://www.oecd.org/italy/oecdreviewsofriskmanagementpoliciesitaly.htm

OECD Recommendations of the Council on the Governance of Critical Risks, OECD:n neuvoston ministeritason kokous, Pariisi 6–7.5.2014.

http://www.oliverwyman.com/content/dam/oliver-wyman/global/en/2014/may/OECD%20-%20Recommendations%20on%20the%20governance%20of%20critical%20risks%20-%202014.pdf

Risk Management Assessment Framework – A tool for departments, HM Treasury, UK, heinäkuu 2009. Tällä välineellä arvioidaan riskinhallinnan tasoa organisaatiossa Euroopan laadunhallintajärjestön (EFQM) laatumallin perusteella.

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/191516/Risk_management_assessment_framework.pdf

UNISDR Terminology on Disaster Risk Reduction (YK:n katastrofiriskin vähentämisen tukitoimiston terminologiaa katastrofiriskin vähentämisestä), Yhdistyneet kansakunnat, 2009.

http://www.unisdr.org/we/inform/terminology

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1313/2013/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, unionin pelastuspalvelumekanismista (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 924).

(2)  Ibid, 6 artiklan c alakohta.

(3)  Ibid, 5 artiklan f alakohta.

(4)  Ks. ”Overview of natural and man-made disaster risks in the EU” (Yleiskatsaus luonnon ja ihmisen aiheuttamien katastrofien riskiin EU:ssa), SWD(2014) 134 final, 8.4.2014.

(5)  13375/14.

(6)  Komission ohjeet riskien arviointia ja kartoitusta varten katastrofinhallinnassa, SEC(2010) 1626 final, 21.12.2010.

(7)  Organisation for Economic Co-operation and Development, ”Boosting Resilience through Innovative Risk Governance”, OECD Reviews of Risk Management Policies, 2014, s. 48–51, ISBN 978-92-64-20910-7.

(8)  Voitaisiin esimerkiksi kutsua koolle kansainvälinen asiantuntijaryhmä, joka voi tukea arviointia prosessin kaikissa vaiheissa. Lisäksi voitaisiin perustaa vertaisarviointiohjelma, jonka kautta jäsenvaltiot voivat oppia toisiltaan, kuinka katastrofiriskejä hallitaan.

(9)  Riskien vaikutus riippuu osittain voimassa olevista lieventävistä ja ennalta ehkäisevistä toimenpiteistä. Voimassa olevat toimenpiteet otetaan riskinarvioinnissa huomioon arvioitaessa riskien vaikutuksia, todennäköisyyttä ja tärkeysjärjestystä.

(10)  SEC(2010) 1626 final, 21.12.2010, s. 29.

(11)  Suunnittelussa olisi otettava huomioon alakohtaisia riskejä varten laaditut suunnitelmat, joista voidaan mainita esimerkkinä tulvadirektiivin (direktiivi 2007/60/EY) mukaiset tulvariskien hallintasuunnitelmat.

(12)  Riskinarviointiohjeet, s. 30.

(13)  http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

(14)  Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises, http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

(15)  http://climate-adapt.eea.europa.eu/data-and-downloads?searchtext=&searchsectors=DISASTERRISKREDUCTION&searchtypes=ACTION#

---

| 8.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 261/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 261/25

---

Merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmiin liittyvä luettelo direktiivin 2008/106/EY soveltamiseksi (1)

(Tilanne 1. elokuuta 2015)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 261/04)

| — | Algeria (2) |
| --- | --- |

—

Algeria (2)

| — | Argentiina (3) |
| --- | --- |

—

Argentiina (3)

| — | Australia (4) |
| --- | --- |

—

Australia (4)

| — | Azerbaidžan (5) |
| --- | --- |

—

Azerbaidžan (5)

| — | Bangladesh (6) |
| --- | --- |

—

Bangladesh (6)

| — | Brasilia (7) |
| --- | --- |

—

Brasilia (7)

| — | Kanada (8) |
| --- | --- |

—

Kanada (8)

| — | Kap Verde (9) |
| --- | --- |

—

Kap Verde (9)

| — | Chile (10) |
| --- | --- |

—

Chile (10)

| — | Kiina (11) |
| --- | --- |

—

Kiina (11)

| — | Kuuba (12) |
| --- | --- |

—

Kuuba (12)

| — | Ecuador (13) |
| --- | --- |

—

Ecuador (13)

| — | Egypti (14) |
| --- | --- |

—

Egypti (14)

| — | Georgia (15) |
| --- | --- |

—

Georgia (15)

| — | Ghana (16) |
| --- | --- |

—

Ghana (16)

| — | Hongkong (17) |
| --- | --- |

—

Hongkong (17)

| — | Intia (18) |
| --- | --- |

—

Intia (18)

| — | Indonesia (19) |
| --- | --- |

—

Indonesia (19)

| — | Iranin islamilainen tasavalta (20) |
| --- | --- |

—

Iranin islamilainen tasavalta (20)

| — | Israel (21) |
| --- | --- |

—

Israel (21)

| — | Jamaika (22) |
| --- | --- |

—

Jamaika (22)

| — | Japani (23) |
| --- | --- |

—

Japani (23)

| — | Jordanian hašemiittinen kuningaskunta (24) |
| --- | --- |

—

Jordanian hašemiittinen kuningaskunta (24)

| — | Korean tasavalta (Etelä-Korea) (25) |
| --- | --- |

—

Korean tasavalta (Etelä-Korea) (25)

| — | Madagaskar (26) |
| --- | --- |

—

Madagaskar (26)

| — | Malesia (27) |
| --- | --- |

—

Malesia (27)

| — | Meksiko (28) |
| --- | --- |

—

Meksiko (28)

| — | Marokko (29) |
| --- | --- |

—

Marokko (29)

| — | Myanmar/Burma (30) |
| --- | --- |

—

Myanmar/Burma (30)

| — | Uusi-Seelanti (31) |
| --- | --- |

—

Uusi-Seelanti (31)

| — | Pakistan (32) |
| --- | --- |

—

Pakistan (32)

| — | Peru (33) |
| --- | --- |

—

Peru (33)

| — | Filippiinit (34) |
| --- | --- |

—

Filippiinit (34)

| — | Venäjän federaatio (35) |
| --- | --- |

—

Venäjän federaatio (35)

| — | Senegal (36) |
| --- | --- |

—

Senegal (36)

| — | Serbia (37) |
| --- | --- |

—

Serbia (37)

| — | Singapore (38) |
| --- | --- |

—

Singapore (38)

| — | Etelä-Afrikka (39) |
| --- | --- |

—

Etelä-Afrikka (39)

| — | Sri Lanka (40) |
| --- | --- |

—

Sri Lanka (40)

| — | Tunisia (41) |
| --- | --- |

—

Tunisia (41)

| — | Turkki (42) |
| --- | --- |

—

Turkki (42)

| — | Ukraina (43) |
| --- | --- |

—

Ukraina (43)

| — | Amerikan yhdysvallat (44) |
| --- | --- |

—

Amerikan yhdysvallat (44)

| — | Uruguay (45) |
| --- | --- |

—

Uruguay (45)

| — | Vietnam (46) |
| --- | --- |

—

Vietnam (46)

---

(1)  EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33.

(2)  Komission päätös 2010/363/EU, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2010, Algerian tunnustamisesta merenkulkijoiden koulutuksen ja pätevyyskirjojen myöntämisen osalta pätevyyskirjojen tunnustamiseksi (EUVL L 163, 30.6.2010, s. 42).

(3)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(4)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös 2011/517/EU, annettu 25 päivänä elokuuta 2011, Azerbaidžanin tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 220, 26.8.2011, s. 22).

(6)  Komission täytäntöönpanopäätös 2011/822/EU, annettu 7 päivänä joulukuuta 2011, Bangladeshin tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 327, 9.12.2011, s. 68).

(7)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(8)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(9)  Komission täytäntöönpanopäätös 2011/821/EU, annettu 7 päivänä joulukuuta 2011, Kap Verden tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 327, 9.12.2011, s. 67).

(10)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7.

(11)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8.

(12)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(13)  Komission päätös 2011/385/EU, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2011, Ecuadorin tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY mukaisesti merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 170, 30.6.2011, s. 38).

(14)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/505/EU, annettu 17 päivänä syyskuuta 2012, Egyptin tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 57).

(15)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/794/EU, annettu 19 päivänä joulukuuta 2013, Georgian tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 349, 21.12.2013, s. 105).

(16)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/75/EU, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, Ghanan tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 38, 11.2.2012, s. 45).

(17)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(18)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(19)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8.

(20)  EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8.

(21)  Komission päätös 2010/361/EU, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2010, Israelin tunnustamisesta merenkulkijoiden koulutuksen ja pätevyyskirjojen myöntämisen osalta pätevyyskirjojen tunnustamiseksi (EUVL L 161, 29.6.2010, s. 9).

(22)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7.

(23)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/935/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, direktiivin 2008/106/EY mukaisesta Japanin tunnustamisesta merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 365, 19.12.2014, s. 158).

(24)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/783/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2012, Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 347, 15.12.2012, s. 28).

(25)  EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8.

(26)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8.

(27)  EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(28)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7.

(29)  Komission täytäntöönpanopäätös 2011/520/EU, annettu 31 päivänä elokuuta 2011, Marokon tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY mukaisesti merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 226, 1.9.2011, s. 10).

(30)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7.

(31)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(32)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8.

(33)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7.

(34)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8.

(35)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(36)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(37)  EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(38)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(39)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(40)  Komission päätös 2010/704/EU, annettu 22 päivänä marraskuuta 2010, Sri Lankan tunnustamisesta merenkulkijoiden koulutuksen ja pätevyyskirjojen myöntämisen osalta pätevyyskirjojen tunnustamiseksi (EUVL L 306, 23.11.2010, s. 77).

(41)  Komission päätös 2011/259/EU, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2011, Tunisian tunnustamisesta merenkulkijoiden koulutuksen ja pätevyyskirjojen myöntämisen osalta pätevyyskirjojen tunnustamiseksi (EUVL L 110, 29.4.2010, s. 34).

(42)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8.

(43)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 85, 7.4.2005, s. 8; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(44)  EYVL C 155, 29.6.2002, s. 11; EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7; EUVL C 311, 19.12.2006, s. 59.

(45)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/76/EU, annettu 9 päivänä helmikuuta 2012, Uruguayn tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta (EUVL L 38, 11.2.2012, s. 46).

(46)  EUVL C 268, 7.11.2003, s. 7.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 8.8.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 261/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 261/28

---

SITOVAT TARIFFITIEDOT

(2015/C 261/05)

Komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 214/2007 (2), 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistettu luettelo tulliviranomaisista, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet toimivaltaisiksi vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia taikka antamaan sitovia tariffitietoja.

| Jäsenvaltio | Tulliviranomainen |
| --- | --- |
| ALANKOMAAT | Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja |
| Belastingdienst Douane |
| Regio Rotterdam Rijnmond |
| Team Bindende Tariefinlichtingen |
| Postbus 3070 |
| 6401 DN Heerlen |

Jäsenvaltio

Tulliviranomainen

ALANKOMAAT

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

Belastingdienst Douane

Regio Rotterdam Rijnmond

Team Bindende Tariefinlichtingen

Postbus 3070

6401 DN Heerlen

BELGIA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| --- |
| Dienst Operationele Expertise en Ondersteuning (OEO) |
| Expertise Wet- en regelgeving – Tarief |
| Koning Albert II-laan 33 – Bus 37 – A8 |
| 1030 Brussel |

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Operationele Expertise en Ondersteuning (OEO)

Expertise Wet- en regelgeving – Tarief

Koning Albert II-laan 33 – Bus 37 – A8

1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Expertise opérationelle et support (EOS) |
| Expertise Législation et Réglementation - Tarif |
| North Galaxy — Tour A — 8ième étage |
| Boulevard du roi Albert II, 33 |
| 1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Expertise opérationelle et support (EOS)

Expertise Législation et Réglementation - Tarif

North Galaxy — Tour A — 8ième étage

Boulevard du roi Albert II, 33

1030 Bruxelles

BULGARIA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Агенция ”Митници” |
| --- |
| Централно Митническо Управление |
| ул. ”Г. С. Раковски” No. 47 |
| 1202 София/Sofia |

Агенция ”Митници”

Централно Митническо Управление

ул. ”Г. С. Раковски” No. 47

1202 София/Sofia

ESPANJA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty antamaan sitovia tariffitietoja

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| 28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

28071 Madrid

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia

Kaikki viranomaisten toimipaikat

IRLANTI

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

ITALIA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Direzione centrale legislazione e procedure doganali |
| Ufficio tariffa dognale, dazi e regimi dei prodotti agricoli |
| Via Mario Carucci 71 |
| 00143 Roma RM |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Direzione centrale legislazione e procedure doganali

Ufficio tariffa dognale, dazi e regimi dei prodotti agricoli

Via Mario Carucci 71

00143 Roma RM

ITÄVALTA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte (ZVZ) |
| --- |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| 1030 Wien |

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte (ZVZ)

Vordere Zollamtsstraße 5

1030 Wien

KREIKKA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17) |
| Τμήμα Α’ (Δασμολογικό) |
| Ταχ.Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ. |
| 11526 Αθήνα/Athens |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17)

Τμήμα Α’ (Δασμολογικό)

Ταχ.Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ.

11526 Αθήνα/Athens

KROATIA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Ministarstvo financija |
| --- |
| Carinska uprava |
| Središnji ured |
| Alexandera von Humboldta 4a |
| HR-10 000 Zagreb |

Ministarstvo financija

Carinska uprava

Središnji ured

Alexandera von Humboldta 4a

HR-10 000 Zagreb

KYPROS

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία/Nicosia |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| 1440 Λευκωσία/Nicosia |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία/Nicosia

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

1440 Λευκωσία/Nicosia

LATVIA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Muitas pārvalde |
| Talejas iela 1 |
| Rīga, LV-1978 |

Valsts ieņēmumu dienests

Muitas pārvalde

Talejas iela 1

Rīga, LV-1978

LIETTUA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1 |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1

LT-01105 Vilnius

LUXEMBURG

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| 1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

1016 Luxembourg

MALTA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs Department |
| Customs House |
| Lascaris Wharf |
| Valletta |

Binding Tariff Information Unit

Customs Department

Customs House

Lascaris Wharf

Valletta

PORTUGALI

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty antamaan sitovia tariffitietoja

| AT-Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Rua Prata, n.o 10 |
| 1149–027 Lisboa |

AT-Autoridade Tributária e Aduaneira

Rua Prata, n.o 10

1149–027 Lisboa

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia

Kaikki tullitoimipaikat

PUOLA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| 01–443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

01–443 Warszawa

RANSKA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E1, |
| --- |
| 11 rue des deux Communes |
| 93558 Montreuil cédex |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E1,

11 rue des deux Communes

93558 Montreuil cédex

ROMANIA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| ANAF – Direcţia Generală a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1 |
| Bucureşti |

ANAF – Direcţia Generală a Vămilor

Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1

Bucureşti

RUOTSI

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| SE-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

SE-112 98 Stockholm

SAKSA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Hauptzollamt Hannover |
| --- |
| Waterloostraße 5 |
| 30169 Hannover |

Hauptzollamt Hannover

Waterloostraße 5

30169 Hannover

SLOVAKIA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných tarif |
| Miletičova 42 |
| 824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných tarif

Miletičova 42

824 59 Bratislava

SLOVENIA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Finančna uprava Republike Slovenije |
| Generalni finančni urad |
| p.p. 631 |
| Šmartinska cesta 55 |
| 1001 Ljubljana |

Ministrstvo za finance

Finančna uprava Republike Slovenije

Generalni finančni urad

p.p. 631

Šmartinska cesta 55

1001 Ljubljana

SUOMI

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty antamaan sitovia tariffitietoja

| Tulli – Tullausyksikkö |
| --- |
| Opastinsilta 12 |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |

Tulli – Tullausyksikkö

Opastinsilta 12

PL 512

FI-00101 Helsinki

| Tullen – Förtullningsenheten |
| --- |
| Semaforbon 12 |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |

Tullen – Förtullningsenheten

Semaforbon 12

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia

Kaikki tullitoimipaikat

TANSKA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| SKAT Århus |
| --- |
| (Told – Tariferingscentret) |
| Lyseng Allé 1 |
| 8270 Højbjerg |
| (hakijat, joiden liikeosoite on Pohjois-Jyllannin, Keski-Jyllannin tai Etelä-Tanskan alueella) |

SKAT Århus

(Told – Tariferingscentret)

Lyseng Allé 1

8270 Højbjerg

(hakijat, joiden liikeosoite on Pohjois-Jyllannin, Keski-Jyllannin tai Etelä-Tanskan alueella)

| SKAT København |
| --- |
| Told – Tariferingscentret |
| Sluseholmen 8 B |
| 2450 København SV |
| (muut hakijat) |

SKAT København

Told – Tariferingscentret

Sluseholmen 8 B

2450 København SV

(muut hakijat)

TŠEKKI

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Celní úřad pro Olomoucký kraj |
| --- |
| Oddělení 04 – Závazných informací |
| Blanická 19 |
| 772 71 Olomouc |

Celní úřad pro Olomoucký kraj

Oddělení 04 – Závazných informací

Blanická 19

772 71 Olomouc

UNKARI

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete |
| --- |
| Budapest |
| Hősök fasora 20–24. |
| 1163 |

Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete

Budapest

Hősök fasora 20–24.

1163

VIRO

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| Maksu- ja Tolliamet |
| --- |
| Lõõtsa 8a |
| 15176 Tallinn |

Maksu- ja Tolliamet

Lõõtsa 8a

15176 Tallinn

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Tulliviranomaiset, jotka on nimetty vastaanottamaan sitovia tariffitietoja koskevia hakemuksia ja antamaan sitovia tariffitietoja

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Customs Duty Liability Team |
| 10th Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex |
| SS99 1AA |

HM Revenue and Customs

Customs Duty Liability Team

10th Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex

SS99 1AA

---

(1)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1

(2)  EUVL L 62, 1.3.2007, s. 6.

---