# Europeiska unionens C 313/22 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 313 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången22 september 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 313

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången22 september 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 113:e plenarsessionen den 8–9 juli 2015 |
| 2015/C 313/01 | Resolution om en hållbar EU-strategi för migration | 1 |
| 2015/C 313/02 | Resolution om hållbara livsmedel | 5 |
| 2015/C 313/03 | Resolution om förbättring av Europeiska unionens funktionssätt: Lissabonfördraget och därefter | 9 |
| 2015/C 313/04 | Resolution om prioriteringarna inför Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016 | 12 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 113:e plenarsessionen den 8–9 juli 2015 |
| 2015/C 313/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Grönbok – Att bygga en kapitalmarknadsunion | 17 |
| 2015/C 313/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén: Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler | 22 |
| 2015/C 313/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny europeisk grannskapspolitik | 25 |
| 2015/C 313/08 | Utkast till yttrande från Europeiska regionkommittén – Resultaten av förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen | 31 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

113:e plenarsessionen den 8–9 juli 2015

2015/C 313/01

Resolution om en hållbar EU-strategi för migration

1

2015/C 313/02

Resolution om hållbara livsmedel

5

2015/C 313/03

Resolution om förbättring av Europeiska unionens funktionssätt: Lissabonfördraget och därefter

9

2015/C 313/04

Resolution om prioriteringarna inför Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016

12

YTTRANDEN

Regionkommittén

113:e plenarsessionen den 8–9 juli 2015

2015/C 313/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Grönbok – Att bygga en kapitalmarknadsunion

17

2015/C 313/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén: Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler

22

2015/C 313/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny europeisk grannskapspolitik

25

2015/C 313/08

Utkast till yttrande från Europeiska regionkommittén – Resultaten av förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen

31

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

113:e plenarsessionen den 8–9 juli 2015

| 22.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 313/1

---

Resolution om en hållbar EU-strategi för migration

(2015/C 313/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| 1. | Europeiska regionkommittén uttrycker sin djupa sorg över de tusentals migranter som de senaste månaderna har dött när de försökt ta sig in i EU och välkomnar därför debatten om en ny europeisk agenda för migration. Kommittén stöder starkt uppfattningen att problemet är som något som rör och som bör röra alla EU-länder och som bör vara hela EU:s ansvar. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén uttrycker sin djupa sorg över de tusentals migranter som de senaste månaderna har dött när de försökt ta sig in i EU och välkomnar därför debatten om en ny europeisk agenda för migration. Kommittén stöder starkt uppfattningen att problemet är som något som rör och som bör röra alla EU-länder och som bör vara hela EU:s ansvar.

| 2. | EU:s strategi för migration måste vara hållbar på lång sikt, solidarisk och respektera de mänskliga rättigheterna. Den ska ta hänsyn till alla aspekter av migration, bland annat humanitära förpliktelser, asylsökande och ekonomiska migranter. Vi betonar vikten av att ta itu med smuggling och människohandel, utveckling och stabilitet i länder utanför EU, en effektiv politik för återvändande och Europas demografiska utmaningar. Kommittén betonar att reguljär migration kan vara en viktig del av utvecklingen. Utöver de vinster ett framgångsrikt integrationsarbete för med sig för de enskilda individerna så innebär det också en betydelsefull vinst för samhället i stort genom bidrag till arbetskraften och välfärdens finansiering. Kommittén uppmanar därför alla som har politiskt ansvar (europeiska institutioner, nationella, regionala och lokala myndigheter, medierna och det civila samhället) att inte stigmatisera migranter eller migration och att ge medborgarna objektiv information om fenomenet migration, dess orsaker och konsekvenser. Kommittén förkastar alla former av diskriminering av och rasistiskt beteende mot migranter och anser att sådant inte överensstämmer med de grundläggande principerna för Europeiska unionen. I detta sammanhang noterar vi resultatet av Europeiska rådets möte den 26–26 juni och uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att arbeta inom ramen för överenskommelsen för att hantera flyktingkrisen på ett effektivt sätt med deltagande av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

2.

EU:s strategi för migration måste vara hållbar på lång sikt, solidarisk och respektera de mänskliga rättigheterna. Den ska ta hänsyn till alla aspekter av migration, bland annat humanitära förpliktelser, asylsökande och ekonomiska migranter. Vi betonar vikten av att ta itu med smuggling och människohandel, utveckling och stabilitet i länder utanför EU, en effektiv politik för återvändande och Europas demografiska utmaningar. Kommittén betonar att reguljär migration kan vara en viktig del av utvecklingen. Utöver de vinster ett framgångsrikt integrationsarbete för med sig för de enskilda individerna så innebär det också en betydelsefull vinst för samhället i stort genom bidrag till arbetskraften och välfärdens finansiering. Kommittén uppmanar därför alla som har politiskt ansvar (europeiska institutioner, nationella, regionala och lokala myndigheter, medierna och det civila samhället) att inte stigmatisera migranter eller migration och att ge medborgarna objektiv information om fenomenet migration, dess orsaker och konsekvenser. Kommittén förkastar alla former av diskriminering av och rasistiskt beteende mot migranter och anser att sådant inte överensstämmer med de grundläggande principerna för Europeiska unionen. I detta sammanhang noterar vi resultatet av Europeiska rådets möte den 26–26 juni och uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att arbeta inom ramen för överenskommelsen för att hantera flyktingkrisen på ett effektivt sätt med deltagande av lokala och regionala myndigheter.

| 3. | De befintliga verktygen och kanalerna för politisk dialog mellan EU, medlemsstaterna och det civila samhällets organisationer fungerar, men den politiska dialogen mellan de lokala/regionala myndigheterna och EU är fragmenterad eller genomförs på ad hoc-basis. Därför föreslår kommittén att man aktivt involverar de lokala och regionala myndigheterna och utnyttjar deras erfarenheter för att förbättra normerna för mottagningsvillkor och asylförfarande. Dessutom bör de mottagande myndigheterna erbjudas utbildning och hjälp med att skapa nätverk. De lokala och regionala myndigheter som ansvarar för flyktingmottagandet i medlemsstaterna har ofta inte tillräckliga medel för att klara av sitt uppdrag, och dessutom växer antalet asylsökande ständigt. Kommittén ser det som en prioriterad fråga att öka de lokala och regionala myndigheternas förmåga att identifiera och skydda sårbara grupper, särskilt ensamkommande barn, som ofta utnyttjas av kriminella grupper för sexuellt slaveri, tvångsarbete eller till och med organhandel. Dessutom måste asylförfarandena förkortas och negativa beslut verkställas snabbare och effektivare, eftersom både dialogen mellan de olika politiska nivåerna och medborgarnas förtroende för det europeiska och det nationella asylsystemet måste förstärkas. |
| --- | --- |

3.

De befintliga verktygen och kanalerna för politisk dialog mellan EU, medlemsstaterna och det civila samhällets organisationer fungerar, men den politiska dialogen mellan de lokala/regionala myndigheterna och EU är fragmenterad eller genomförs på ad hoc-basis. Därför föreslår kommittén att man aktivt involverar de lokala och regionala myndigheterna och utnyttjar deras erfarenheter för att förbättra normerna för mottagningsvillkor och asylförfarande. Dessutom bör de mottagande myndigheterna erbjudas utbildning och hjälp med att skapa nätverk. De lokala och regionala myndigheter som ansvarar för flyktingmottagandet i medlemsstaterna har ofta inte tillräckliga medel för att klara av sitt uppdrag, och dessutom växer antalet asylsökande ständigt. Kommittén ser det som en prioriterad fråga att öka de lokala och regionala myndigheternas förmåga att identifiera och skydda sårbara grupper, särskilt ensamkommande barn, som ofta utnyttjas av kriminella grupper för sexuellt slaveri, tvångsarbete eller till och med organhandel. Dessutom måste asylförfarandena förkortas och negativa beslut verkställas snabbare och effektivare, eftersom både dialogen mellan de olika politiska nivåerna och medborgarnas förtroende för det europeiska och det nationella asylsystemet måste förstärkas.

| 4. | Kommittén välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram förslag till en översyn av den så kallade Dublinförordningen, som tydligt har visat sig vara ogenomförbar. Vi uppmanar kommissionen att inleda diskussionerna om dessa förslag så snart som möjligt och se till att de medför att fokus flyttas från tvång mot ett mer hållbart sätt att fördela ansvaret mellan medlemsstaterna samtidigt som migranternas grundläggande rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

4.

Kommittén välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram förslag till en översyn av den så kallade Dublinförordningen, som tydligt har visat sig vara ogenomförbar. Vi uppmanar kommissionen att inleda diskussionerna om dessa förslag så snart som möjligt och se till att de medför att fokus flyttas från tvång mot ett mer hållbart sätt att fördela ansvaret mellan medlemsstaterna samtidigt som migranternas grundläggande rättigheter respekteras.

| 5. | Kommittén förespråkar eftertryckligen en förbättring av underrättelseverksamheten i syfte att möjliggöra en proaktiv och förebyggande strategi för att undvika att människoliv går till spillo, bland annat i form av samarbete mellan EU och nationella underrättelseorgan och med företag som sysslar med maritim underrättelseverksamhet. |
| --- | --- |

5.

Kommittén förespråkar eftertryckligen en förbättring av underrättelseverksamheten i syfte att möjliggöra en proaktiv och förebyggande strategi för att undvika att människoliv går till spillo, bland annat i form av samarbete mellan EU och nationella underrättelseorgan och med företag som sysslar med maritim underrättelseverksamhet.

| 6. | Politiken för omplacering och vidarebosättning bör involvera alla europeiska länder genom kvotsystemet och bör ta hänsyn till geografiska och demografiska kriterier, regionens eller medlemsstatens storlek, befolkningen, det ekonomiska läget, arbetsmarknadens behov, tillgänglig infrastruktur och tjänster samt andra relevanta kriterier, som familjeåterförening. Därför ser kommittén positivt på att sådana kriterier för europeiska system för omplacering och vidarebosättning fastställs i den europeiska agendan för migration i syfte att övergå till mer hållbara politiska insatser. ReK konstaterar att Europeiska kommissionen till slut har åberopat nödklausulen (artikel 78.3 i EUF-fördraget), vilket tycks fullständigt motiverat under de nuvarande omständigheterna. Kommittén betonar dock att ytterligare åtgärder bör antas med Europaparlamentets fullständiga deltagande för att säkerställa öppenheten och legitimiteten. |
| --- | --- |

6.

Politiken för omplacering och vidarebosättning bör involvera alla europeiska länder genom kvotsystemet och bör ta hänsyn till geografiska och demografiska kriterier, regionens eller medlemsstatens storlek, befolkningen, det ekonomiska läget, arbetsmarknadens behov, tillgänglig infrastruktur och tjänster samt andra relevanta kriterier, som familjeåterförening. Därför ser kommittén positivt på att sådana kriterier för europeiska system för omplacering och vidarebosättning fastställs i den europeiska agendan för migration i syfte att övergå till mer hållbara politiska insatser. ReK konstaterar att Europeiska kommissionen till slut har åberopat nödklausulen (artikel 78.3 i EUF-fördraget), vilket tycks fullständigt motiverat under de nuvarande omständigheterna. Kommittén betonar dock att ytterligare åtgärder bör antas med Europaparlamentets fullständiga deltagande för att säkerställa öppenheten och legitimiteten.

| 7. | Den ojämna fördelningen av asylsökande och flyktingar mellan staterna, samt mellan och inom regionerna, är en stor utmaning för de lokala och regionala myndigheterna. En annan utmaning är bristen på framförhållning och oförmågan att i god tid planera för mottagandet. Improviserade lösningar gör det svårare att säkerställa en snabb och framgångsrik integrationsprocess. Lokala och regionala myndigheter måste garanteras resurser från statlig nivå och EU-nivå för att kunna erbjuda ett hållbart asyl- och flyktingmottagande på lång sikt och för att kunna hantera de oförutsedda variationer som asyl- och flyktingmottagandet per definition innebär. Kommittén uppmanar alla medlemsstater att tillämpa principerna om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning i enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget och att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna för genomförande och drift av både nödomplaceringsmekanismen och de förslag om en omfördelningsmekanism som lades fram i slutet av maj. Kommittén ser fram emot ytterligare förslag om ett obligatoriskt och automatiskt omplaceringssystem. |
| --- | --- |

7.

Den ojämna fördelningen av asylsökande och flyktingar mellan staterna, samt mellan och inom regionerna, är en stor utmaning för de lokala och regionala myndigheterna. En annan utmaning är bristen på framförhållning och oförmågan att i god tid planera för mottagandet. Improviserade lösningar gör det svårare att säkerställa en snabb och framgångsrik integrationsprocess. Lokala och regionala myndigheter måste garanteras resurser från statlig nivå och EU-nivå för att kunna erbjuda ett hållbart asyl- och flyktingmottagande på lång sikt och för att kunna hantera de oförutsedda variationer som asyl- och flyktingmottagandet per definition innebär. Kommittén uppmanar alla medlemsstater att tillämpa principerna om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning i enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget och att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna för genomförande och drift av både nödomplaceringsmekanismen och de förslag om en omfördelningsmekanism som lades fram i slutet av maj. Kommittén ser fram emot ytterligare förslag om ett obligatoriskt och automatiskt omplaceringssystem.

| 8. | Kommittén anser att en avgörande aspekt för att underlätta en överenskommelse i EU är att allmänheten har förtroende för vår förmåga att förhindra ytterligare förluster av människoliv, förstöra nätverken för människohandel och integrera flyktingar som söker genuint skydd. Därför uppmanar kommittén Europeiska kommissionen att snarast möjligt inleda en dialog med Europeiska regionkommittén för att ta fram exempel på framgångsrik integrationspolitik, öka medvetenheten om den och underlätta ett införande av den i hela EU. Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen att påminna medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna om vad de europeiska strukturella investeringsfonderna kan göra för att stödja integrationspolitiken. |
| --- | --- |

8.

Kommittén anser att en avgörande aspekt för att underlätta en överenskommelse i EU är att allmänheten har förtroende för vår förmåga att förhindra ytterligare förluster av människoliv, förstöra nätverken för människohandel och integrera flyktingar som söker genuint skydd. Därför uppmanar kommittén Europeiska kommissionen att snarast möjligt inleda en dialog med Europeiska regionkommittén för att ta fram exempel på framgångsrik integrationspolitik, öka medvetenheten om den och underlätta ett införande av den i hela EU. Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen att påminna medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna om vad de europeiska strukturella investeringsfonderna kan göra för att stödja integrationspolitiken.

| 9. | Kommittén påminner om att de regionala och lokala myndigheterna står i främsta ledet utan att för den skull ha de nödvändiga resurserna. De åläggs ofta det mänskliga, ekonomiska och tekniska ansvaret att rädda människoliv och erbjuda stöd till migranter i deras ekonomiska och sociala integration. De är i själva verket tvungna att med egna resurser förvalta en migrationskris som drabbar hela Europa, inte bara Medelhavsområdet. De regioner som mottar mest migranter bör ges större stöd för att se till att migranterna får ett anständigt mottagande. |
| --- | --- |

9.

Kommittén påminner om att de regionala och lokala myndigheterna står i främsta ledet utan att för den skull ha de nödvändiga resurserna. De åläggs ofta det mänskliga, ekonomiska och tekniska ansvaret att rädda människoliv och erbjuda stöd till migranter i deras ekonomiska och sociala integration. De är i själva verket tvungna att med egna resurser förvalta en migrationskris som drabbar hela Europa, inte bara Medelhavsområdet. De regioner som mottar mest migranter bör ges större stöd för att se till att migranterna får ett anständigt mottagande.

| 10. | Kommittén betonar starkt att man måste ägna större uppmärksamhet åt säkerheten genom att intensifiera kontrollerna av migranter för att bidra till att bekämpa incitamenten för irreguljär migration och eventuell brottslig infiltrering samt skydda och urskilja personer som identifieras som flyktingar som flyr från verkliga humanitära nödsituationer från den rent olagliga invandringen. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar starkt att man måste ägna större uppmärksamhet åt säkerheten genom att intensifiera kontrollerna av migranter för att bidra till att bekämpa incitamenten för irreguljär migration och eventuell brottslig infiltrering samt skydda och urskilja personer som identifieras som flyktingar som flyr från verkliga humanitära nödsituationer från den rent olagliga invandringen.

| 11. | Kommittén välkomnar budgetökningen för EU:s operationer Triton och Poseidon samt åtagandet från femton medlemsstater att tillhandahålla ytterligare medel. Detta borde göra det möjligt för EU att reagera mer effektivt i nödsituationer. Båda operationernas geografiska täckning behöver dock anpassas till de aktuella problemen. Kommittén framhåller att alla medlemsstater måste ta sitt ansvar och efterlyser en mekanism som ger möjlighet till en ytterligare ökning av denna budget, i linje med de ändrade kraven för effektiva räddningsoperationer så länge som de behövs. Medel och resurser bör frigöras så snabbt som möjligt, utan att försenas av onödiga byråkratiska förfaranden. ReK uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram förslag till en översyn av Frontex mandat i syfte att ge byrån en sund rättslig grund för att genomföra sök- och räddningsinsatser. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar budgetökningen för EU:s operationer Triton och Poseidon samt åtagandet från femton medlemsstater att tillhandahålla ytterligare medel. Detta borde göra det möjligt för EU att reagera mer effektivt i nödsituationer. Båda operationernas geografiska täckning behöver dock anpassas till de aktuella problemen. Kommittén framhåller att alla medlemsstater måste ta sitt ansvar och efterlyser en mekanism som ger möjlighet till en ytterligare ökning av denna budget, i linje med de ändrade kraven för effektiva räddningsoperationer så länge som de behövs. Medel och resurser bör frigöras så snabbt som möjligt, utan att försenas av onödiga byråkratiska förfaranden. ReK uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram förslag till en översyn av Frontex mandat i syfte att ge byrån en sund rättslig grund för att genomföra sök- och räddningsinsatser.

| 12. | Kommittén föreslår att eu-LISA, den europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system, inom en snar framtid ska utveckla ett omfattande system för gemensamt utnyttjande av uppgifter om migration och lokala myndigheter, baserat på VIS-systemet, samtidigt som skyddet av personuppgifter garanteras. Ett sådant system skulle vara till stor hjälp vid utbytet av expertis och erfarenheter i fråga om inkvartering, handläggning av asylsökandes och flyktingars ansökningar, utarbetande av integrationspolitik och hantering av irreguljär migration. Det skulle också erbjuda praktiska lösningar för att främja samarbete på detta område mellan de olika nationella myndigheterna, de lokala och de regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

12.

Kommittén föreslår att eu-LISA, den europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system, inom en snar framtid ska utveckla ett omfattande system för gemensamt utnyttjande av uppgifter om migration och lokala myndigheter, baserat på VIS-systemet, samtidigt som skyddet av personuppgifter garanteras. Ett sådant system skulle vara till stor hjälp vid utbytet av expertis och erfarenheter i fråga om inkvartering, handläggning av asylsökandes och flyktingars ansökningar, utarbetande av integrationspolitik och hantering av irreguljär migration. Det skulle också erbjuda praktiska lösningar för att främja samarbete på detta område mellan de olika nationella myndigheterna, de lokala och de regionala myndigheterna.

| 13. | Kommittén anser att EU:s hantering av de utmaningar och möjligheter som migrationen medför inte skulle vara komplett om det ekonomiska läget och framför allt det politiska läget i ursprungsländerna behandlades separat. Därför välkomnar kommittén Europeiska kommissionens rekommendation om att föra en dialog med tredjeländer och ingå överenskommelser för att hantera migrationen och öka dessa länders förmåga att ingripa för att rädda livet på nödställda migranter. Dialogen bör även föras på lokal och regional nivå samt omfatta brottsbekämpande myndigheter för att man ska uppnå påtagliga resultat på fältet i kampen mot smugglingsnätverk, samt vid inrättandet av lagliga migrationsvägar och införandet av strategier för återvändande. Vi uppmanar EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att intensifiera insatserna för att bidra till utvecklingen av tredjeländernas kapacitet att fungera i den globala ekonomin, i synnerhet via handel och utveckling av lokalt företagande. I detta sammanhang uppmanar ReK medlemsstaterna att leva upp till sina åtaganden att lägga minst 0,7 % av BNI på utvecklingssamarbete och stöd, i synnerhet decentraliserat utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

13.

Kommittén anser att EU:s hantering av de utmaningar och möjligheter som migrationen medför inte skulle vara komplett om det ekonomiska läget och framför allt det politiska läget i ursprungsländerna behandlades separat. Därför välkomnar kommittén Europeiska kommissionens rekommendation om att föra en dialog med tredjeländer och ingå överenskommelser för att hantera migrationen och öka dessa länders förmåga att ingripa för att rädda livet på nödställda migranter. Dialogen bör även föras på lokal och regional nivå samt omfatta brottsbekämpande myndigheter för att man ska uppnå påtagliga resultat på fältet i kampen mot smugglingsnätverk, samt vid inrättandet av lagliga migrationsvägar och införandet av strategier för återvändande. Vi uppmanar EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att intensifiera insatserna för att bidra till utvecklingen av tredjeländernas kapacitet att fungera i den globala ekonomin, i synnerhet via handel och utveckling av lokalt företagande. I detta sammanhang uppmanar ReK medlemsstaterna att leva upp till sina åtaganden att lägga minst 0,7 % av BNI på utvecklingssamarbete och stöd, i synnerhet decentraliserat utvecklingssamarbete.

| 14. | Samarbetet med de stabila regeringarna i Nordafrika minskar antalet avfärder från dessa länders kuster och därmed risken för dödsfall till havs. Det är nödvändigt, om inte oumbärligt, att EU anslår ytterligare medel till regeringarna i de medlemsstater som gränsar till Medelhavet, så att de tillsammans med de berörda länderna i Nordafrika kan vidta följande åtgärder: i) Sjöräddning. ii) Inrättande av områden för mottagande, om nödvändigt, vid de nordafrikanska kusterna. iii) Modernisering av kontrollinstrumenten för att minska antalet avfärder och därmed risken för dödsfall till havs. |
| --- | --- |

14.

Samarbetet med de stabila regeringarna i Nordafrika minskar antalet avfärder från dessa länders kuster och därmed risken för dödsfall till havs. Det är nödvändigt, om inte oumbärligt, att EU anslår ytterligare medel till regeringarna i de medlemsstater som gränsar till Medelhavet, så att de tillsammans med de berörda länderna i Nordafrika kan vidta följande åtgärder: i) Sjöräddning. ii) Inrättande av områden för mottagande, om nödvändigt, vid de nordafrikanska kusterna. iii) Modernisering av kontrollinstrumenten för att minska antalet avfärder och därmed risken för dödsfall till havs.

| 15. | Vi efterlyser på nytt ”migrations- och integrationspartnerskap” mellan städer och regioner i ursprungsländer och destinationsländer, i syfte att utöka samarbetet och stärka det ömsesidiga förtroendet. Sådana partnerskap skulle omfatta förberedande åtgärder (t.ex. undervisning i språk, kultur och samhällskunskap), enskilda immigrationsprojekt (t.ex. program för utbildning av arbetskraft), och inrättande av program för cirkulär migration, frivilligt återvändande och återanpassning av migranter. Partnerskapen skulle komplettera det arbete som utförs av europeiska sambandsmän som är utstationerade vid EU:s delegationer i viktiga länder utanför EU. |
| --- | --- |

15.

Vi efterlyser på nytt ”migrations- och integrationspartnerskap” mellan städer och regioner i ursprungsländer och destinationsländer, i syfte att utöka samarbetet och stärka det ömsesidiga förtroendet. Sådana partnerskap skulle omfatta förberedande åtgärder (t.ex. undervisning i språk, kultur och samhällskunskap), enskilda immigrationsprojekt (t.ex. program för utbildning av arbetskraft), och inrättande av program för cirkulär migration, frivilligt återvändande och återanpassning av migranter. Partnerskapen skulle komplettera det arbete som utförs av europeiska sambandsmän som är utstationerade vid EU:s delegationer i viktiga länder utanför EU.

| 16. | Det är viktigt att man vid utarbetandet av den framtida migrationspolitiken skapar kanaler och möjligheter för tredjelandsmedborgare att komma till Europa för att arbeta eller studera. Kommittén understryker att det därför är viktigt att fördjupa samarbetet med andra berörda länder samt tillsammans med lokala medier i dessa länder ta fram informationskampanjer om möjligheterna till laglig migration till Europa, de betydande risker som hänger samman med irreguljär migration och EU:s återvändandepolitik. |
| --- | --- |

16.

Det är viktigt att man vid utarbetandet av den framtida migrationspolitiken skapar kanaler och möjligheter för tredjelandsmedborgare att komma till Europa för att arbeta eller studera. Kommittén understryker att det därför är viktigt att fördjupa samarbetet med andra berörda länder samt tillsammans med lokala medier i dessa länder ta fram informationskampanjer om möjligheterna till laglig migration till Europa, de betydande risker som hänger samman med irreguljär migration och EU:s återvändandepolitik.

| 17. | Kommittén upprepar att det är viktigt att ta itu med de bakomliggande orsakerna till dagens irreguljära flöde av människor till Europa och därför bygga upp demokrati och utveckla ekonomierna på lokal nivå i länder utanför EU för att främja deras politiska stabilitet, och uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att bygga vidare på det befintliga samarbetet med Europeiska regionkommittén och EU:s lokala och regionala myndigheter för att hjälpa till att bygga upp lokal administrativ kapacitet i dessa länder. Därför vill vi framhålla den roll som spelas av ReK:s församling för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) samt Medelhavskommissionen vid konferensen för perifera kustregioner i Europa (CPMR). Arlem och Corleap kan utnyttjas som plattformar för att bidra till att skapa en dialog på lokal och regional nivå om hur man kan förebygga människohandel, människosmuggling och kriminella grupper samt för att främja goda styresformer, stabilitet och fred. |
| --- | --- |

17.

Kommittén upprepar att det är viktigt att ta itu med de bakomliggande orsakerna till dagens irreguljära flöde av människor till Europa och därför bygga upp demokrati och utveckla ekonomierna på lokal nivå i länder utanför EU för att främja deras politiska stabilitet, och uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att bygga vidare på det befintliga samarbetet med Europeiska regionkommittén och EU:s lokala och regionala myndigheter för att hjälpa till att bygga upp lokal administrativ kapacitet i dessa länder. Därför vill vi framhålla den roll som spelas av ReK:s församling för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) samt Medelhavskommissionen vid konferensen för perifera kustregioner i Europa (CPMR). Arlem och Corleap kan utnyttjas som plattformar för att bidra till att skapa en dialog på lokal och regional nivå om hur man kan förebygga människohandel, människosmuggling och kriminella grupper samt för att främja goda styresformer, stabilitet och fred.

| 18. | Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att vidarebefordra denna resolution till Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen samt till Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

18.

Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att vidarebefordra denna resolution till Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen samt till Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 8 juli 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 22.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 313/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 313/5

---

Resolution om hållbara livsmedel

(2015/C 313/02)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén välkomnar att Expo 2015 om ”Att föda jorden. Energi för livet” sammanfaller med Europaåret för utvecklingssamarbete och måldatumet för att uppnå de åtta millennieutvecklingsmålen om att utrota fattigdom och svält och säkerställa miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar att Expo 2015 om ”Att föda jorden. Energi för livet” sammanfaller med Europaåret för utvecklingssamarbete och måldatumet för att uppnå de åtta millennieutvecklingsmålen om att utrota fattigdom och svält och säkerställa miljömässig hållbarhet.

| 2. | Kommittén betonar EU:s roll som en viktig global aktör när det gäller att möta utmaningarna i samband med livsmedels- och näringstrygghet och hållbarhet, och uppmanar EU att investera i forskning och innovation, som är viktiga faktorer för att man ska kunna garantera allmän tillgång till hälsosamma och näringsrika livsmedel som produceras på ett hållbart sätt. Vi påpekar att den gemensamma jordbrukspolitiken redan i Romfördraget fastställs som en gemensam politik med målet att säkra tillgång till livsmedel till rimliga priser för alla EU-medborgare och säkerställa en skälig levnadsstandard för jordbrukarna. Livsmedelstryggheten erkänns som en grundläggande mänsklig rättighet i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och är en avgörande förutsättning för minskad fattigdom. 122,6 miljoner människor i Europeiska unionen (24,5 % av EU:s befolkning) lever under fattigdomsgränsen och 9,6 % av befolkningen lever under ytterst knappa materiella förhållanden. Kommittén betonar vikten av att EU garanterar sina egna medborgare, särskilt de mest missgynnade, tillgång till en tillräcklig mängd hälsosam, lämplig och näringsrik mat. |
| --- | --- |

2.

Kommittén betonar EU:s roll som en viktig global aktör när det gäller att möta utmaningarna i samband med livsmedels- och näringstrygghet och hållbarhet, och uppmanar EU att investera i forskning och innovation, som är viktiga faktorer för att man ska kunna garantera allmän tillgång till hälsosamma och näringsrika livsmedel som produceras på ett hållbart sätt. Vi påpekar att den gemensamma jordbrukspolitiken redan i Romfördraget fastställs som en gemensam politik med målet att säkra tillgång till livsmedel till rimliga priser för alla EU-medborgare och säkerställa en skälig levnadsstandard för jordbrukarna. Livsmedelstryggheten erkänns som en grundläggande mänsklig rättighet i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och är en avgörande förutsättning för minskad fattigdom. 122,6 miljoner människor i Europeiska unionen (24,5 % av EU:s befolkning) lever under fattigdomsgränsen och 9,6 % av befolkningen lever under ytterst knappa materiella förhållanden. Kommittén betonar vikten av att EU garanterar sina egna medborgare, särskilt de mest missgynnade, tillgång till en tillräcklig mängd hälsosam, lämplig och näringsrik mat.

| 3. | EU bör upprätthålla sina höga standarder för livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet som egenskaper som bidrar till att utmärka EU:s produkter globalt. I detta sammanhang upprepar ReK sin begäran om att nivån på de rättsliga normer som gäller i EU:s medlemsstater i fråga om livsmedelssäkerhet och djurskydd under inga omständigheter får sänkas i bilaterala handelsavtal, samt sin övertygelse om att vi tvärtom måste sträva efter att höja denna nivå ytterligare. |
| --- | --- |

3.

EU bör upprätthålla sina höga standarder för livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet som egenskaper som bidrar till att utmärka EU:s produkter globalt. I detta sammanhang upprepar ReK sin begäran om att nivån på de rättsliga normer som gäller i EU:s medlemsstater i fråga om livsmedelssäkerhet och djurskydd under inga omständigheter får sänkas i bilaterala handelsavtal, samt sin övertygelse om att vi tvärtom måste sträva efter att höja denna nivå ytterligare.

| 4. | Världen står för närvarande inför en rad skiftande och betydande utmaningar: fortsatt befolkningstillväxt, en ökande medelklass och ökad köpkraft som medför ändrade krav på kosten (variation, primära produkter och produkter av hög kvalitet) i kombination med hot mot den globala jordbruksproduktionskapaciteten som ett resultat av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

4.

Världen står för närvarande inför en rad skiftande och betydande utmaningar: fortsatt befolkningstillväxt, en ökande medelklass och ökad köpkraft som medför ändrade krav på kosten (variation, primära produkter och produkter av hög kvalitet) i kombination med hot mot den globala jordbruksproduktionskapaciteten som ett resultat av klimatförändringarna.

| 5. | ReK välkomnar att hållbar utveckling har blivit en obestridlig förutsättning för varje form av socioekonomisk tillväxtpolitik, och efterlyser ökade politiska åtaganden på alla styresnivåer som omfattar resurser inom alla sektorer. |
| --- | --- |

5.

ReK välkomnar att hållbar utveckling har blivit en obestridlig förutsättning för varje form av socioekonomisk tillväxtpolitik, och efterlyser ökade politiska åtaganden på alla styresnivåer som omfattar resurser inom alla sektorer.

| 6. | Kommittén noterar att livsmedelsdemokrati är en nedifrån och upp-orienterad process som måste inledas på lokal nivå, i regioner och städer, för att anta politiska åtgärder som bidrar till tryggad livsmedelsförsörjning och livsmedelshållbarhet, och uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att erkänna rätten till en hållbar och hälsosam kost i sina respektive områden. |
| --- | --- |

6.

Kommittén noterar att livsmedelsdemokrati är en nedifrån och upp-orienterad process som måste inledas på lokal nivå, i regioner och städer, för att anta politiska åtgärder som bidrar till tryggad livsmedelsförsörjning och livsmedelshållbarhet, och uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att erkänna rätten till en hållbar och hälsosam kost i sina respektive områden.

| 7. | Det är nödvändigt att stärka kopplingarna mellan olika livsmedelsrelaterade sektorer, såsom energi, skogsbruk, havsresurser, vatten, avfall, jordbruk, klimatförändringar, vetenskap och forskning samt markanvändning, eftersom de alla spelar en avgörande roll för att uppnå en grön ekonomi. |
| --- | --- |

7.

Det är nödvändigt att stärka kopplingarna mellan olika livsmedelsrelaterade sektorer, såsom energi, skogsbruk, havsresurser, vatten, avfall, jordbruk, klimatförändringar, vetenskap och forskning samt markanvändning, eftersom de alla spelar en avgörande roll för att uppnå en grön ekonomi.

| 8. | I detta sammanhang anser vi att jordbruket och livsmedelskedjan bör använda vatten och fossila bränslen mer sparsamt, använda mindre gödningsmedel och växtskyddsmedel, vara mer diversifierade och smartare när det gäller att utnyttja synergieffekter mellan åkerbruk, djurhållning, organisk avfallshantering och restflöden samt använda olika energikällor. |
| --- | --- |

8.

I detta sammanhang anser vi att jordbruket och livsmedelskedjan bör använda vatten och fossila bränslen mer sparsamt, använda mindre gödningsmedel och växtskyddsmedel, vara mer diversifierade och smartare när det gäller att utnyttja synergieffekter mellan åkerbruk, djurhållning, organisk avfallshantering och restflöden samt använda olika energikällor.

| 9. | Jordbruket är mycket viktigt för utvecklingen av balanserade territoriella områden med större sammanhållning, särskilt landsbygdsområden, eftersom det förser nästan 30 miljoner människor med arbete. Landsbygdsområden utgör 90 % av EU:s territorium, och 60 % av EU-medborgarna bor i dessa områden, men de är ofta mindre ekonomiskt utvecklade än stadsområden. För att främja konkurrenskraften, öka motståndskraften och skapa nya arbetstillfällen bör landsbygdsområdena inrikta sig på diversifierade ekonomiska och miljörelaterade aspekter av landsbygdsutveckling och inte bara på jordbruk. |
| --- | --- |

9.

Jordbruket är mycket viktigt för utvecklingen av balanserade territoriella områden med större sammanhållning, särskilt landsbygdsområden, eftersom det förser nästan 30 miljoner människor med arbete. Landsbygdsområden utgör 90 % av EU:s territorium, och 60 % av EU-medborgarna bor i dessa områden, men de är ofta mindre ekonomiskt utvecklade än stadsområden. För att främja konkurrenskraften, öka motståndskraften och skapa nya arbetstillfällen bör landsbygdsområdena inrikta sig på diversifierade ekonomiska och miljörelaterade aspekter av landsbygdsutveckling och inte bara på jordbruk.

| 10. | Kommittén påminner om den gemensamma jordbrukspolitikens mål för framtiden när det gäller hållbar förvaltning av naturresurserna, livsmedelstrygghet, jordbruksverksamhet i hela EU, balanserad regional utveckling, det europeiska jordbrukets konkurrenskraft, stöd till unga jordbrukare samt fortlöpande förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi upprepar vår kritik mot de otillräckliga åtgärderna för att föra över konkurrenskraft till små och medelstora jordbruksföretag. Det är beklagligt att den gemensamma jordbrukspolitiken fortsätter att gynna storskalig produktion till nackdel för små och medelstora jordbruk. |
| --- | --- |

10.

Kommittén påminner om den gemensamma jordbrukspolitikens mål för framtiden när det gäller hållbar förvaltning av naturresurserna, livsmedelstrygghet, jordbruksverksamhet i hela EU, balanserad regional utveckling, det europeiska jordbrukets konkurrenskraft, stöd till unga jordbrukare samt fortlöpande förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi upprepar vår kritik mot de otillräckliga åtgärderna för att föra över konkurrenskraft till små och medelstora jordbruksföretag. Det är beklagligt att den gemensamma jordbrukspolitiken fortsätter att gynna storskalig produktion till nackdel för små och medelstora jordbruk.

| 11. | Landsbygdsområdena hör till de områden som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Därför måste man införa åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i instrumenten för territoriell planering, förvaltning och budget så att mekanismer för delaktighet och jordbruksmetoder kan användas för att underlätta en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

11.

Landsbygdsområdena hör till de områden som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Därför måste man införa åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i instrumenten för territoriell planering, förvaltning och budget så att mekanismer för delaktighet och jordbruksmetoder kan användas för att underlätta en hållbar utveckling.

| 12. | Med tanke på de nuvarande livsstilstrenderna i städerna bör man marknadsföra fördelarna med att bo på landsbygden. Initiativ för att knyta nära band mellan jordbrukare och livsmedelskonsumenter kan bidra avsevärt till utvecklingen av stadsnära områden och ett annat slags förbindelser mellan landsbygd och stad, som omfattar territoriella partnerskap i funktionella områden. |
| --- | --- |

12.

Med tanke på de nuvarande livsstilstrenderna i städerna bör man marknadsföra fördelarna med att bo på landsbygden. Initiativ för att knyta nära band mellan jordbrukare och livsmedelskonsumenter kan bidra avsevärt till utvecklingen av stadsnära områden och ett annat slags förbindelser mellan landsbygd och stad, som omfattar territoriella partnerskap i funktionella områden.

| 13. | ReK understryker också vikten av ett övergripande projekt för att möjliggöra en återbefolkning av övergivna och avfolkade landsbygdsområden (perifera områden, bergsområden osv.) i syfte att säkerställa en total återhämtning av regioner och stärka lokal småskalig produktion, vilket skulle leda till skydd av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

13.

ReK understryker också vikten av ett övergripande projekt för att möjliggöra en återbefolkning av övergivna och avfolkade landsbygdsområden (perifera områden, bergsområden osv.) i syfte att säkerställa en total återhämtning av regioner och stärka lokal småskalig produktion, vilket skulle leda till skydd av den biologiska mångfalden.

| 14. | Kommittén efterlyser korta leveranskedjor för jordbruksprodukter eftersom de bidrar till utvecklingen av hållbar produktion och ansvarsfull konsumtion. De tillgodoser konsumenternas allt större efterfrågan på autentiska säsongsprodukter, som produceras i närområdet och med koppling till lokalsamhället. Detta är också en socialt ansvarsfull konsumtionsmodell som hänger samman med respekt för miljön och tar sig uttryck i en minskad mängd förpackningar och livsmedelsavfall, minskade koldioxidutsläpp och stöd till hållbara produktionsmetoder. |
| --- | --- |

14.

Kommittén efterlyser korta leveranskedjor för jordbruksprodukter eftersom de bidrar till utvecklingen av hållbar produktion och ansvarsfull konsumtion. De tillgodoser konsumenternas allt större efterfrågan på autentiska säsongsprodukter, som produceras i närområdet och med koppling till lokalsamhället. Detta är också en socialt ansvarsfull konsumtionsmodell som hänger samman med respekt för miljön och tar sig uttryck i en minskad mängd förpackningar och livsmedelsavfall, minskade koldioxidutsläpp och stöd till hållbara produktionsmetoder.

| 15. | Man borde för länge sedan ha skapat en europeisk logotyp för att identifiera dessa produkter, och vi ser fram emot ett praktiskt genomförbart förslag. |
| --- | --- |

15.

Man borde för länge sedan ha skapat en europeisk logotyp för att identifiera dessa produkter, och vi ser fram emot ett praktiskt genomförbart förslag.

| 16. | Lokal livsmedelsproduktion – särskilt jordbruksprodukter som omfattas av SUB- och SGB-certifiering, som uppfyller högsta möjliga kvalitetsstandarder i enlighet med strikta produktspecifikationer – är inte bara ett nödvändigt mål som skapar nya lokala arbetstillfällen och nya färdigheter, utan kan också bidra till ekonomisk och social utveckling i våra regioner, vilket kan förhindra avfolkning och ett alltför stort demografiskt tryck i städerna. |
| --- | --- |

16.

Lokal livsmedelsproduktion – särskilt jordbruksprodukter som omfattas av SUB- och SGB-certifiering, som uppfyller högsta möjliga kvalitetsstandarder i enlighet med strikta produktspecifikationer – är inte bara ett nödvändigt mål som skapar nya lokala arbetstillfällen och nya färdigheter, utan kan också bidra till ekonomisk och social utveckling i våra regioner, vilket kan förhindra avfolkning och ett alltför stort demografiskt tryck i städerna.

| 17. | Kommittén understryker att mindre gynnade områden, särskilt bergsområden, vars produkter värdesätts för sin kvalitet, är förknippade med extra kostnader som gör livsmedelsproduktionen svårare och mer betungande. |
| --- | --- |

17.

Kommittén understryker att mindre gynnade områden, särskilt bergsområden, vars produkter värdesätts för sin kvalitet, är förknippade med extra kostnader som gör livsmedelsproduktionen svårare och mer betungande.

| 18. | Icke genmodifierade livsmedel bör utgöra en betydande del av en hållbar kost. Många lokala och regionala myndigheter har motsatt sig genetiskt modifierade grödor inom sitt territorium och har utropat sig till ”GMO-fria zoner” och bildat nätverk. |
| --- | --- |

18.

Icke genmodifierade livsmedel bör utgöra en betydande del av en hållbar kost. Många lokala och regionala myndigheter har motsatt sig genetiskt modifierade grödor inom sitt territorium och har utropat sig till ”GMO-fria zoner” och bildat nätverk.

| 19. | Kommittén rekommenderar att de olika parter som berörs av hållbar produktion och ansvarsfull konsumtion, som universitet, skolor och sjukhus, informeras om möjligheterna att använda hållbarhetskriterier i sina anbudsinfordringar (t.ex. produktion i närområdet och ekologiska livsmedel), så att de också kan utnyttja dem. |
| --- | --- |

19.

Kommittén rekommenderar att de olika parter som berörs av hållbar produktion och ansvarsfull konsumtion, som universitet, skolor och sjukhus, informeras om möjligheterna att använda hållbarhetskriterier i sina anbudsinfordringar (t.ex. produktion i närområdet och ekologiska livsmedel), så att de också kan utnyttja dem.

| 20. | ReK begär därför att man skapar flera och bättre möjligheter till permanent samarbete och samordning med de olika lagstiftande nivåerna i Europeiska unionen, medlemsstaterna och de europeiska regionerna så att man snarast möjligt kan anta reviderade bestämmelser om spårbarhet och märkning av produkter som innehåller tydliga specifikationer som gör det möjligt för konsumenterna att fatta beslut om en medveten användning, bland annat genom erkännande av helt GMO-fria livsmedelskedjor. |
| --- | --- |

20.

ReK begär därför att man skapar flera och bättre möjligheter till permanent samarbete och samordning med de olika lagstiftande nivåerna i Europeiska unionen, medlemsstaterna och de europeiska regionerna så att man snarast möjligt kan anta reviderade bestämmelser om spårbarhet och märkning av produkter som innehåller tydliga specifikationer som gör det möjligt för konsumenterna att fatta beslut om en medveten användning, bland annat genom erkännande av helt GMO-fria livsmedelskedjor.

| 21. | Stödordningen för utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolorna bör förbättras. Med tanke på bearbetningsgraden hos de livsmedel som ska få stöd enligt denna ordning och vikten av att goda kostvanor grundläggs redan i barndomen föreslår vi att endast livsmedel som på sin höjd innehåller lite sötningsmedel eller salt och som inte innehåller skadliga tillsatser eller smakförstärkare ska ha rätt till finansiellt stöd enligt stödordningen. |
| --- | --- |

21.

Stödordningen för utdelning av frukt, grönsaker och mjölk i skolorna bör förbättras. Med tanke på bearbetningsgraden hos de livsmedel som ska få stöd enligt denna ordning och vikten av att goda kostvanor grundläggs redan i barndomen föreslår vi att endast livsmedel som på sin höjd innehåller lite sötningsmedel eller salt och som inte innehåller skadliga tillsatser eller smakförstärkare ska ha rätt till finansiellt stöd enligt stödordningen.

| 22. | Vi upprepar vår uppmaning till Europeiska kommissionen att främja en minskning av livsmedelsavfallet (1) och att åter lägga fram ett förslag om ett mål för att minska livsmedelsavfallet med minst 30 % till 2025, baserat på det tillbakadragna förslaget från 2014 om ändring av ramdirektivet om avfall för att främja ett kretsloppssamhälle, och i detta syfte överväga att utvidga den positiva styrningsmodellen i borgmästaravtalet. I detta sammanhang stöder vi Europaparlamentets uppmaning om att göra 2016 till Europaåret mot livsmedelsslöseri. |
| --- | --- |

22.

Vi upprepar vår uppmaning till Europeiska kommissionen att främja en minskning av livsmedelsavfallet (1) och att åter lägga fram ett förslag om ett mål för att minska livsmedelsavfallet med minst 30 % till 2025, baserat på det tillbakadragna förslaget från 2014 om ändring av ramdirektivet om avfall för att främja ett kretsloppssamhälle, och i detta syfte överväga att utvidga den positiva styrningsmodellen i borgmästaravtalet. I detta sammanhang stöder vi Europaparlamentets uppmaning om att göra 2016 till Europaåret mot livsmedelsslöseri.

| 23. | Turister lägger mer än en tredjedel av sina utgifter på livsmedel. Matturismen har potential att tillhandahålla varaktiga arbetstillfällen under hela året och kan leda till att nya arbetstillfällen skapas. Detta kan spela en viktig roll i den lokala och regionala tillväxten och sammanhållningen samt i bevarandet av kulturarvet. |
| --- | --- |

23.

Turister lägger mer än en tredjedel av sina utgifter på livsmedel. Matturismen har potential att tillhandahålla varaktiga arbetstillfällen under hela året och kan leda till att nya arbetstillfällen skapas. Detta kan spela en viktig roll i den lokala och regionala tillväxten och sammanhållningen samt i bevarandet av kulturarvet.

| 24. | Kommittén efterlyser en informationskampanj för allmänheten om värdet av de genetiska resurserna och vikten av att bevara, forska om och hållbart utnyttja dessa samt utbildningsprogram som är anpassade till marknadens efterfrågan på ingenjörer och jordbrukare, liksom samordnings-, övervaknings- och utvärderingsåtgärder för att bevara den biologiska mångfalden inom jordbruket. |
| --- | --- |

24.

Kommittén efterlyser en informationskampanj för allmänheten om värdet av de genetiska resurserna och vikten av att bevara, forska om och hållbart utnyttja dessa samt utbildningsprogram som är anpassade till marknadens efterfrågan på ingenjörer och jordbrukare, liksom samordnings-, övervaknings- och utvärderingsåtgärder för att bevara den biologiska mångfalden inom jordbruket.

| 25. | ReK vill framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att anpassa unga människors utbildnings- och yrkesfärdigheter till arbetsmarknaden på landsbygden. Kommittén är fast besluten att stödja och förmedla regional och lokal bästa praxis i fråga om innovativa processer inom produktion, distribution och konsumtion av livsmedel. Vi efterlyser ökade kunskaper och större acceptans i samhället genom kostutbildning och uppmuntran av goda vanor för hälsa och välbefinnande med en effektivare användning av livsmedel och andra resurser. |
| --- | --- |

25.

ReK vill framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att anpassa unga människors utbildnings- och yrkesfärdigheter till arbetsmarknaden på landsbygden. Kommittén är fast besluten att stödja och förmedla regional och lokal bästa praxis i fråga om innovativa processer inom produktion, distribution och konsumtion av livsmedel. Vi efterlyser ökade kunskaper och större acceptans i samhället genom kostutbildning och uppmuntran av goda vanor för hälsa och välbefinnande med en effektivare användning av livsmedel och andra resurser.

| 26. | Vi upprepar vårt stöd för den effektiva kontrollen av efterlevnaden samt förenklingen av livsmedels- och foderlagstiftningen och andra bestämmelser om djurs hälsa och välbefinnande, växtskydd, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel som syftar till att skapa en stabil marknad som bygger på att allmänheten har förtroende för dessa produkter. Vi upprepar att delegerade EU-akter måste undvikas på detta område så att de olika myndighetsnivåerna till fullo kan undersöka och bedöma regleringskostnaderna, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

26.

Vi upprepar vårt stöd för den effektiva kontrollen av efterlevnaden samt förenklingen av livsmedels- och foderlagstiftningen och andra bestämmelser om djurs hälsa och välbefinnande, växtskydd, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel som syftar till att skapa en stabil marknad som bygger på att allmänheten har förtroende för dessa produkter. Vi upprepar att delegerade EU-akter måste undvikas på detta område så att de olika myndighetsnivåerna till fullo kan undersöka och bedöma regleringskostnaderna, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 27. | Kommittén framhåller den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till en hållbar livsmedelsproduktion i EU. Målen för den gemensamma fiskeripolitiken bör främjas bättre på internationell nivå. Unionen bör i detta syfte sträva efter att förbättra regionala och internationella organisationers insatser vad gäller bevarande och förvaltning av internationella fiskbestånd genom att främja vetenskapsbaserat beslutsfattande, bättre efterlevnad, ökad insyn och större delaktighet från olika aktörers sida, särskilt fiskares, samt genom att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

27.

Kommittén framhåller den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till en hållbar livsmedelsproduktion i EU. Målen för den gemensamma fiskeripolitiken bör främjas bättre på internationell nivå. Unionen bör i detta syfte sträva efter att förbättra regionala och internationella organisationers insatser vad gäller bevarande och förvaltning av internationella fiskbestånd genom att främja vetenskapsbaserat beslutsfattande, bättre efterlevnad, ökad insyn och större delaktighet från olika aktörers sida, särskilt fiskares, samt genom att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| 28. | Det är nödvändigt att ha ett nära samarbete med fiskerinäringen via offentlig–privata partnerskap och koppla samman företag och forskning för att se till att fiskerinäringen inte bara är hållbar utan också konkurrenskraftig och innovativ. |
| --- | --- |

28.

Det är nödvändigt att ha ett nära samarbete med fiskerinäringen via offentlig–privata partnerskap och koppla samman företag och forskning för att se till att fiskerinäringen inte bara är hållbar utan också konkurrenskraftig och innovativ.

| 29. | Den inhemska vattenbruksproduktionen bör betraktas som en strategisk sektor (liksom de andra primära produktionssektorerna) för att möta de framtida utmaningarna som rör livsmedel, skapande av arbetstillfällen, naturresurser och regional utveckling, med tanke på att 70 % av den fisk och de skaldjur som konsumeras i EU är importerade. |
| --- | --- |

29.

Den inhemska vattenbruksproduktionen bör betraktas som en strategisk sektor (liksom de andra primära produktionssektorerna) för att möta de framtida utmaningarna som rör livsmedel, skapande av arbetstillfällen, naturresurser och regional utveckling, med tanke på att 70 % av den fisk och de skaldjur som konsumeras i EU är importerade.

| 30. | EU bör ta på sig en ledande roll i utvecklingen av ekologiska och hållbara fiskodlingsmetoder och på så sätt öppna vägen för en ”blå revolution” genom användning av teknik och innovationer för fiskproduktion, matning, kläckning av ägg och upptagning av fisk inom EU. |
| --- | --- |

30.

EU bör ta på sig en ledande roll i utvecklingen av ekologiska och hållbara fiskodlingsmetoder och på så sätt öppna vägen för en ”blå revolution” genom användning av teknik och innovationer för fiskproduktion, matning, kläckning av ägg och upptagning av fisk inom EU.

Bryssel den 8 juli 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  CdR 140/2011 fin, http://portal.cor.europa.eu/europe2020/MonitoringFlagships/Pages/A-Resource-Efficient-Europe.aspx

1

---

| 22.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 313/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 313/9

---

Resolution om förbättring av Europeiska unionens funktionssätt: Lissabonfördraget och därefter

(2015/C 313/03)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | EU:s legitimitet och framtida utveckling är helt beroende av unionens kapacitet att agera effektivt för att hantera de ekonomiska, politiska och sociala utmaningar vi står inför och skapa en bättre dialog med medborgarna på alla nivåer. Detta kräver att de lokala, regionala och subnationella nivåerna medverkar aktivt i EU:s styrning. Regionkommittén måste därför delta i diskussionerna om EU:s framtid och bland annat involveras fullt ut i ett framtida konvent. |
| --- | --- |

1.

EU:s legitimitet och framtida utveckling är helt beroende av unionens kapacitet att agera effektivt för att hantera de ekonomiska, politiska och sociala utmaningar vi står inför och skapa en bättre dialog med medborgarna på alla nivåer. Detta kräver att de lokala, regionala och subnationella nivåerna medverkar aktivt i EU:s styrning. Regionkommittén måste därför delta i diskussionerna om EU:s framtid och bland annat involveras fullt ut i ett framtida konvent.

| 2. | Kommittén ser positivt på att Europaparlamentet har beslutat att inleda denna diskussion nu och att samråda med ReK, vilket innebär en vidareutveckling av de förstärkta politiska förbindelserna mellan de båda institutionerna. Vi välkomnar möjligheten att bidra till att göra EU mer öppet, ansvarigt, inkluderande och effektivt. Regionkommittén framhåller återigen behovet av att återupprätta medborgarnas förtroende för EU:s kapacitet att agera för att förbättra deras livssituation och värna och främja europeiska värderingar, samtidigt som nationella och regionala behörighetsområden och identiteter respekteras. |
| --- | --- |

2.

Kommittén ser positivt på att Europaparlamentet har beslutat att inleda denna diskussion nu och att samråda med ReK, vilket innebär en vidareutveckling av de förstärkta politiska förbindelserna mellan de båda institutionerna. Vi välkomnar möjligheten att bidra till att göra EU mer öppet, ansvarigt, inkluderande och effektivt. Regionkommittén framhåller återigen behovet av att återupprätta medborgarnas förtroende för EU:s kapacitet att agera för att förbättra deras livssituation och värna och främja europeiska värderingar, samtidigt som nationella och regionala behörighetsområden och identiteter respekteras.

| 3. | Kommittén anser att det är viktigt att möjliggöra en diskussion i nära samarbete med Europaparlamentet om eventuella ändringar, utvecklingar och anpassningar av EU:s nuvarande institutionella struktur som kommer att ge ReK möjlighet att vara ett organ som inte bara har en rådgivande funktion utan också är en mer integrerad nyckelaktör i den europeiska lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

3.

Kommittén anser att det är viktigt att möjliggöra en diskussion i nära samarbete med Europaparlamentet om eventuella ändringar, utvecklingar och anpassningar av EU:s nuvarande institutionella struktur som kommer att ge ReK möjlighet att vara ett organ som inte bara har en rådgivande funktion utan också är en mer integrerad nyckelaktör i den europeiska lagstiftningsprocessen.

| 4. | Vi framhåller vikten av medborgarskap och de grundläggande rättigheter som unionen bygger på samt av att arbeta för en starkare europeisk representativ demokrati och deltagandedemokrati på EU:s, medlemsstaternas och regionernas olika lagstiftningsnivåer, med hänsyn till principen om flernivåstyre. Vi anser att det europeiska medborgarinitiativet bör ses över och förenklas så att det blir mer användarvänligt och tillgängligt för allmänheten. ReK framhåller behovet av att införa en rättslig skyldighet för kommissionen att inte bara granska utan att också inleda en debatt följd av en omröstning i rådet och Europaparlamentet om ett framgångsrikt medborgarinitiativ som har samlat en miljon underskrifter, och föreslår att man undersöker andra sätt att göra det enklare att delta i beslutsfattandet inom EU. |
| --- | --- |

4.

Vi framhåller vikten av medborgarskap och de grundläggande rättigheter som unionen bygger på samt av att arbeta för en starkare europeisk representativ demokrati och deltagandedemokrati på EU:s, medlemsstaternas och regionernas olika lagstiftningsnivåer, med hänsyn till principen om flernivåstyre. Vi anser att det europeiska medborgarinitiativet bör ses över och förenklas så att det blir mer användarvänligt och tillgängligt för allmänheten. ReK framhåller behovet av att införa en rättslig skyldighet för kommissionen att inte bara granska utan att också inleda en debatt följd av en omröstning i rådet och Europaparlamentet om ett framgångsrikt medborgarinitiativ som har samlat en miljon underskrifter, och föreslår att man undersöker andra sätt att göra det enklare att delta i beslutsfattandet inom EU.

| 5. | Det är mycket viktigt att EU:s budget görs mindre beroende av medlemsstaternas direkta bidrag och att man ser över EU:s egna medel, utan att därigenom införa ytterligare pålagor. |
| --- | --- |

5.

Det är mycket viktigt att EU:s budget görs mindre beroende av medlemsstaternas direkta bidrag och att man ser över EU:s egna medel, utan att därigenom införa ytterligare pålagor.

| 6. | Regionkommittén ställer sig bakom ett EU som kan agera i utrikes- och säkerhetsfrågor som en drivkraft för att främja säkerhet, stabilitet, demokrati och rättsstatsprincipen. Vi vill framhålla den centrala roll som lokala, regionala och subnationella myndigheter spelar, inte minst genom forum som Corleap och Arlem, i sina kontakter med länder utanför EU när det gäller viktiga politiska frågor, som utmaningar och möjligheter i samband med migration, sysselsättningsstrategier, utvidgning, hållbart utnyttjande av naturresurser, energi, främjande av innovation, kultur, globala miljöutmaningar, främjande av utveckling, en effektiv grannskapspolitik och hållbar stadspolitik.
  Regionkommittén framhåller därför följande, inom ramen för de gällande fördragen: |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén ställer sig bakom ett EU som kan agera i utrikes- och säkerhetsfrågor som en drivkraft för att främja säkerhet, stabilitet, demokrati och rättsstatsprincipen. Vi vill framhålla den centrala roll som lokala, regionala och subnationella myndigheter spelar, inte minst genom forum som Corleap och Arlem, i sina kontakter med länder utanför EU när det gäller viktiga politiska frågor, som utmaningar och möjligheter i samband med migration, sysselsättningsstrategier, utvidgning, hållbart utnyttjande av naturresurser, energi, främjande av innovation, kultur, globala miljöutmaningar, främjande av utveckling, en effektiv grannskapspolitik och hållbar stadspolitik.

Regionkommittén framhåller därför följande, inom ramen för de gällande fördragen:

| 7. | De befintliga instrumenten i Lissabonfördraget och dess protokoll har fortfarande en stor outnyttjad potential som kan förbättra EU:s funktionssätt till förmån för medborgarna, bland annat när det gäller utnyttjandet av bestämmelserna om övervakning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, det europeiska medborgarinitiativet och övergångsklausulerna samt, vid behov, användningen av fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

7.

De befintliga instrumenten i Lissabonfördraget och dess protokoll har fortfarande en stor outnyttjad potential som kan förbättra EU:s funktionssätt till förmån för medborgarna, bland annat när det gäller utnyttjandet av bestämmelserna om övervakning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, det europeiska medborgarinitiativet och övergångsklausulerna samt, vid behov, användningen av fördjupat samarbete.

| 8. | Vi välkomnar offentliggörandet av paketet för bättre lagstiftning den 19 maj 2015, men betonar att agendan för bättre lagstiftning inte får utnyttjas som en förevändning för att undvika eller avskaffa nödvändig lagstiftning. En uttrycklig hänvisning till ReK bör ingå i utkastet till interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning, som ett erkännande av ReK:s utökade befogenheter enligt Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

8.

Vi välkomnar offentliggörandet av paketet för bättre lagstiftning den 19 maj 2015, men betonar att agendan för bättre lagstiftning inte får utnyttjas som en förevändning för att undvika eller avskaffa nödvändig lagstiftning. En uttrycklig hänvisning till ReK bör ingå i utkastet till interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning, som ett erkännande av ReK:s utökade befogenheter enligt Lissabonfördraget.

| 9. | Regionkommitténs roll bör stärkas på ett beslutsamt sätt så att de lokala och regionala företrädarnas kunskaper och erfarenheter kan utnyttjas direkt i lagstiftningscykeln och i EU:s beslutsprocess. Det handlar särskilt om att kommittén ska






  — | delta fullt ut i den strategiska planeringen av lagstiftningscykeln, |
| --- | --- | --- |

9.

Regionkommitténs roll bör stärkas på ett beslutsamt sätt så att de lokala och regionala företrädarnas kunskaper och erfarenheter kan utnyttjas direkt i lagstiftningscykeln och i EU:s beslutsprocess. Det handlar särskilt om att kommittén ska

—

delta fullt ut i den strategiska planeringen av lagstiftningscykeln,

| — | delta i det förberedande arbetet när lagstiftningsförslag utformas, bl.a. genom territoriella konsekvensbedömningar, |
| --- | --- |

—

delta i det förberedande arbetet när lagstiftningsförslag utformas, bl.a. genom territoriella konsekvensbedömningar,

| — | ges ställning som observatör med yttranderätt i rådets arbetsgrupper som behandlar politikområden där samråd med kommittén är obligatoriskt, |
| --- | --- |

—

ges ställning som observatör med yttranderätt i rådets arbetsgrupper som behandlar politikområden där samråd med kommittén är obligatoriskt,

| — | ges ställning som observatör med yttranderätt i trepartsförhandlingar om frågor där samråd med kommittén är obligatoriskt, |
| --- | --- |

—

ges ställning som observatör med yttranderätt i trepartsförhandlingar om frågor där samråd med kommittén är obligatoriskt,

| — | ha möjlighet att ställa muntliga och skriftliga frågor till EU:s verkställande organ om dess politiska rekommendationer. |
| --- | --- |

—

ha möjlighet att ställa muntliga och skriftliga frågor till EU:s verkställande organ om dess politiska rekommendationer.

| 10. | ReK bör särskilt delta aktivt i alla diskussioner om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Kommittén föreslår därför följande:






  — | En särskild rådskonstellation bör inrättas för EU:s sammanhållningspolitik och andra finansieringsinstrument för investeringar. |
| --- | --- | --- |

10.

ReK bör särskilt delta aktivt i alla diskussioner om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Kommittén föreslår därför följande:

—

En särskild rådskonstellation bör inrättas för EU:s sammanhållningspolitik och andra finansieringsinstrument för investeringar.

| — | ReK bör erkännas som observatör med yttranderätt vid rådsmöten om EU:s sammanhållningspolitik och frågor som rör investeringar i Europa. |
| --- | --- |

—

ReK bör erkännas som observatör med yttranderätt vid rådsmöten om EU:s sammanhållningspolitik och frågor som rör investeringar i Europa.

| 11. | Vi påminner om att uppgiften att övervaka att EU:s lagstiftning överensstämmer med subsidiaritetsprincipen har utvidgats till att omfatta ReK och regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter, i nära samarbete med nationella parlament. För att ReK mer effektivt ska kunna bidra till övervakningen av subsidiaritetsprincipen och den övergripande kvaliteten på EU:s lagstiftning efterlyser vi ytterligare insatser när det gäller att






  — | genomföra territoriella konsekvensbedömningar i den förberedande fasen, |
| --- | --- | --- |

11.

Vi påminner om att uppgiften att övervaka att EU:s lagstiftning överensstämmer med subsidiaritetsprincipen har utvidgats till att omfatta ReK och regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter, i nära samarbete med nationella parlament. För att ReK mer effektivt ska kunna bidra till övervakningen av subsidiaritetsprincipen och den övergripande kvaliteten på EU:s lagstiftning efterlyser vi ytterligare insatser när det gäller att

—

genomföra territoriella konsekvensbedömningar i den förberedande fasen,

| — | på lokal, regional och subnationell nivå och för EU:s räkning i utvärderingsfasen övervaka införlivandet av EU:s lagstiftning, |
| --- | --- |

—

på lokal, regional och subnationell nivå och för EU:s räkning i utvärderingsfasen övervaka införlivandet av EU:s lagstiftning,

| — | förbättra systemet för tidig varning genom att t.ex. förlänga tidsramen, så att det även kan utnyttjas fullt ut av regionala aktörer, |
| --- | --- |

—

förbättra systemet för tidig varning genom att t.ex. förlänga tidsramen, så att det även kan utnyttjas fullt ut av regionala aktörer,

| — | stärka de regionala lagstiftande församlingarnas roll i förfarandet för tidig varning och göra det obligatoriskt och inte längre frivilligt för nationella parlament att höra dessa församlingar när det gäller frågor av regional behörighet, |
| --- | --- |

—

stärka de regionala lagstiftande församlingarnas roll i förfarandet för tidig varning och göra det obligatoriskt och inte längre frivilligt för nationella parlament att höra dessa församlingar när det gäller frågor av regional behörighet,

| — | tillsammans med EU-medlemsstaterna undersöka möjligheterna att bevilja regionala och subnationella parlament med lagstiftningsbefogenheter fullständig befogenhet att utfärda motiverade yttranden beträffande subsidiaritetsprincipen som om de var nationella parlament (se förklaring 51 till Lissabonfördraget). |
| --- | --- |

—

tillsammans med EU-medlemsstaterna undersöka möjligheterna att bevilja regionala och subnationella parlament med lagstiftningsbefogenheter fullständig befogenhet att utfärda motiverade yttranden beträffande subsidiaritetsprincipen som om de var nationella parlament (se förklaring 51 till Lissabonfördraget).

| 12. | Regionkommittén rekommenderar att alla myndighetsnivåer samarbetar för att hitta en varaktig lösning på den europeiska statsskuldskrisen och den påföljande ekonomiska och sociala krisen och för att locka till sig investeringar i syfte att öka konkurrenskraften och skapa sysselsättning. Vi påminner om att lokala och regionala myndigheter har drabbats hårt av krisen och betonar att modellen för flernivåstyre måste respekteras så att detta inte upprepas i framtiden. Kommittén instämmer i detta sammanhang i att skyldigheten att senast 2016 flytta de delar av den ekonomiska styrningen som har ingåtts utanför fördragen till EU-fördragsramen utgör ett tillfälle att ta itu med ett begränsat antal andra frågor som rör EU:s framtid.
  Inför en framtida översyn av EU:s fördrag framhåller ReK därför följande: |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén rekommenderar att alla myndighetsnivåer samarbetar för att hitta en varaktig lösning på den europeiska statsskuldskrisen och den påföljande ekonomiska och sociala krisen och för att locka till sig investeringar i syfte att öka konkurrenskraften och skapa sysselsättning. Vi påminner om att lokala och regionala myndigheter har drabbats hårt av krisen och betonar att modellen för flernivåstyre måste respekteras så att detta inte upprepas i framtiden. Kommittén instämmer i detta sammanhang i att skyldigheten att senast 2016 flytta de delar av den ekonomiska styrningen som har ingåtts utanför fördragen till EU-fördragsramen utgör ett tillfälle att ta itu med ett begränsat antal andra frågor som rör EU:s framtid.

Inför en framtida översyn av EU:s fördrag framhåller ReK därför följande:

| 13. | Kommittén begär att den ska ges ställning som fullvärdig medlem av det framtida konventet i likhet med nuvarande institutioner. |
| --- | --- |

13.

Kommittén begär att den ska ges ställning som fullvärdig medlem av det framtida konventet i likhet med nuvarande institutioner.

| 14. | Kommittén föreslår att ReK gradvis ska institutionaliseras och omvandlas till en europeisk senat för regioner och lokala myndigheter, en kammare för sansad eftertanke. Denna europeiska senat skulle utöka samordningen mellan nationella och subnationella institutioner och övervaka EU-institutionernas efterlevnad av subsidiaritetsprincipen, och den skulle ombedjas att ge sitt samtycke till EU:s lagstiftningsärenden beträffande sammanhållningspolitiken och ha rätt att lägga fram förslag till Europeiska kommissionen om att anta eller ändra EU-lagstiftning på områden som faller inom ramen för EU:s icke-exklusiva befogenhet. |
| --- | --- |

14.

Kommittén föreslår att ReK gradvis ska institutionaliseras och omvandlas till en europeisk senat för regioner och lokala myndigheter, en kammare för sansad eftertanke. Denna europeiska senat skulle utöka samordningen mellan nationella och subnationella institutioner och övervaka EU-institutionernas efterlevnad av subsidiaritetsprincipen, och den skulle ombedjas att ge sitt samtycke till EU:s lagstiftningsärenden beträffande sammanhållningspolitiken och ha rätt att lägga fram förslag till Europeiska kommissionen om att anta eller ändra EU-lagstiftning på områden som faller inom ramen för EU:s icke-exklusiva befogenhet.

| 15. | Vi föreslår att lagstiftningsförslag som rör territoriell sammanhållning måste godkännas av ReK. Kommitténs befogenheter när det gäller obligatoriska remisser bör dessutom stärkas genom att samråd med ReK blir en integrerad del av det ”ordinarie lagstiftningsförfarandet” (artikel 294 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

15.

Vi föreslår att lagstiftningsförslag som rör territoriell sammanhållning måste godkännas av ReK. Kommitténs befogenheter när det gäller obligatoriska remisser bör dessutom stärkas genom att samråd med ReK blir en integrerad del av det ”ordinarie lagstiftningsförfarandet” (artikel 294 i EUF-fördraget).

| 16. | ReK föreslår att en övergripande klausul införs i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen i syfte att göra samråd med ReK obligatoriskt på områden med delade befogenheter när det gäller samordningsåtgärder för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken samt i fråga om stödjande, samordnande eller kompletterande åtgärder. Man måste ta större hänsyn till den territoriella dimensionen i eventuella framtida förslag om en fördjupning av EMU, och alla viktiga ärenden bör läggas fram för en förhandsbedömning av de territoriella konsekvenserna. |
| --- | --- |

16.

ReK föreslår att en övergripande klausul införs i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen i syfte att göra samråd med ReK obligatoriskt på områden med delade befogenheter när det gäller samordningsåtgärder för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken samt i fråga om stödjande, samordnande eller kompletterande åtgärder. Man måste ta större hänsyn till den territoriella dimensionen i eventuella framtida förslag om en fördjupning av EMU, och alla viktiga ärenden bör läggas fram för en förhandsbedömning av de territoriella konsekvenserna.

| 17. | Regionkommittén bör under alla omständigheter rådfrågas om frågor som rör lokala och regionala myndigheter när det gäller åtgärder som påverkar den inre marknadens upprättande eller funktion (artikel 115 i EUF-fördraget) och på andra politikområden som har direkt relevans för den lokala och regionala nivån, exempelvis






  — | jordbrukspolitik (artikel 43 i EUF-fördraget), |
| --- | --- | --- |

17.

Regionkommittén bör under alla omständigheter rådfrågas om frågor som rör lokala och regionala myndigheter när det gäller åtgärder som påverkar den inre marknadens upprättande eller funktion (artikel 115 i EUF-fördraget) och på andra politikområden som har direkt relevans för den lokala och regionala nivån, exempelvis

—

jordbrukspolitik (artikel 43 i EUF-fördraget),

| — | fri rörlighet för arbetstagare (artikel 46 i EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

fri rörlighet för arbetstagare (artikel 46 i EUF-fördraget),

| — | etableringsfrihet (artikel 50 i EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

etableringsfrihet (artikel 50 i EUF-fördraget),

| — | liberalisering av särskilda tjänster (artikel 59 i EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

liberalisering av särskilda tjänster (artikel 59 i EUF-fördraget),

| — | migration (artikel 79 i EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

migration (artikel 79 i EUF-fördraget),

| — | statligt stöd (artikel 109 i EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

statligt stöd (artikel 109 i EUF-fördraget),

| — | industripolitik (artikel 173.3 i EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

industripolitik (artikel 173.3 i EUF-fördraget),

| — | handelspolitik (artikel 207 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

—

handelspolitik (artikel 207 i EUF-fördraget).

| 18. | ReK föreslår också att man ser över ”tidsfristen på minst en månad” för Europaparlamentets, rådets eller kommissionens remisser till ReK (artikel 307 andra stycket), som har visat sig vara opraktisk. |
| --- | --- |

18.

ReK föreslår också att man ser över ”tidsfristen på minst en månad” för Europaparlamentets, rådets eller kommissionens remisser till ReK (artikel 307 andra stycket), som har visat sig vara opraktisk.

| 19. | Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att vidarebefordra denna resolution till Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen samt till Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att vidarebefordra denna resolution till Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen samt till Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 8 juli 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 22.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 313/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 313/12

---

Resolution om prioriteringarna inför Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016

(2015/C 313/04)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juni 2015 om kommitténs prioriteringar under den sjätte mandatperioden 2015–2020, sin resolution av den 8 juli 2015 om den framtida institutionella strukturen i EU samt protokollet om samarbete mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén av den 16 februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juni 2015 om kommitténs prioriteringar under den sjätte mandatperioden 2015–2020, sin resolution av den 8 juli 2015 om den framtida institutionella strukturen i EU samt protokollet om samarbete mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén av den 16 februari 2012,

| — | med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

—

med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Sammanhållningspolitikens framtid

| 1. | Regionkommittén upprepar sin fasta övertygelse att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) kompletterar sammanhållningspolitiken och att starka samverkanseffekter mellan den nya Efsi och de operativa programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) kommer att vara avgörande för att säkerställa samstämmigheten mellan investeringsprojekten och de regionala och lokala utvecklingsstrategierna. De lokala och regionala myndigheterna bör medverka i urvalet och genomförandet av projekten samt i anordnandet av decentraliserade investeringsforum. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén upprepar sin fasta övertygelse att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) kompletterar sammanhållningspolitiken och att starka samverkanseffekter mellan den nya Efsi och de operativa programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) kommer att vara avgörande för att säkerställa samstämmigheten mellan investeringsprojekten och de regionala och lokala utvecklingsstrategierna. De lokala och regionala myndigheterna bör medverka i urvalet och genomförandet av projekten samt i anordnandet av decentraliserade investeringsforum.

| 2. | ReK uppmanar kommissionen att aktivt involvera de lokala och regionala myndigheterna och kommittén i arbetet med att förenkla och påskynda genomförandet av Esif, särskilt på grundval av de första slutsatserna från högnivågruppen av experter som övervakar förenklingen för stödmottagarna, som ska läggas fram under 2016. |
| --- | --- |

2.

ReK uppmanar kommissionen att aktivt involvera de lokala och regionala myndigheterna och kommittén i arbetet med att förenkla och påskynda genomförandet av Esif, särskilt på grundval av de första slutsatserna från högnivågruppen av experter som övervakar förenklingen för stödmottagarna, som ska läggas fram under 2016.

| 3. | Vi uppmanar på nytt kommissionen att lägga fram en vitbok om territoriell sammanhållning som grundar sig på det luxemburgska ordförandeskapets arbete med att analysera samspelet mellan den territoriella agendan för 2020 och Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

3.

Vi uppmanar på nytt kommissionen att lägga fram en vitbok om territoriell sammanhållning som grundar sig på det luxemburgska ordförandeskapets arbete med att analysera samspelet mellan den territoriella agendan för 2020 och Europa 2020-strategin.

| 4. | Kommittén uppmanar kommissionen att stödja utbyte och samarbete mellan regionerna när det gäller en bättre användning av strategier för smart specialisering i samband med genomförandet av strukturfonderna för att främja innovationsdriven tillväxt. |
| --- | --- |

4.

Kommittén uppmanar kommissionen att stödja utbyte och samarbete mellan regionerna när det gäller en bättre användning av strategier för smart specialisering i samband med genomförandet av strukturfonderna för att främja innovationsdriven tillväxt.

| 5. | Kommittén uppmuntrar kommissionen att återuppta diskussionen om ”bortom BNP” och utvecklingen av alternativa eller kompletterande indikatorer för en välmående och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppmuntrar kommissionen att återuppta diskussionen om ”bortom BNP” och utvecklingen av alternativa eller kompletterande indikatorer för en välmående och hållbar utveckling.

| 6. | ReK uppmanar kommissionen att lägga fram en vitbok om en integrerad EU-agenda för städer som bygger på den förklaring som antogs i Riga, dvs. genom att snabbt börja tillämpa bedömningar av konsekvenserna för städerna som en del av kommissionens nya riktlinjer för konsekvensbedömningar och ta fram indikatorer för att övervaka framstegen. |
| --- | --- |

6.

ReK uppmanar kommissionen att lägga fram en vitbok om en integrerad EU-agenda för städer som bygger på den förklaring som antogs i Riga, dvs. genom att snabbt börja tillämpa bedömningar av konsekvenserna för städerna som en del av kommissionens nya riktlinjer för konsekvensbedömningar och ta fram indikatorer för att övervaka framstegen.

| 7. | Vi upprepar att landsbygdsområden måste erkännas som utvecklings- och innovationsnav som bidrar till Europa 2020-strategin inom ramen för ett balanserat förhållande till stadsnav för att uppnå Lissabonfördragets mål om territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

7.

Vi upprepar att landsbygdsområden måste erkännas som utvecklings- och innovationsnav som bidrar till Europa 2020-strategin inom ramen för ett balanserat förhållande till stadsnav för att uppnå Lissabonfördragets mål om territoriell sammanhållning.

| 8. | I framtida förslag som rör sammanhållningspolitiken bör kommissionen ta större hänsyn till påverkan av regionala kulturer och traditioner, som är ovärderliga på grund av sin förmåga att integrera stads- och landsbygdssamhällen och utgör en faktor för att främja landsbygdsinitiativ. |
| --- | --- |

8.

I framtida förslag som rör sammanhållningspolitiken bör kommissionen ta större hänsyn till påverkan av regionala kulturer och traditioner, som är ovärderliga på grund av sin förmåga att integrera stads- och landsbygdssamhällen och utgör en faktor för att främja landsbygdsinitiativ.

| 9. | Kommissionen uppmanas att ta itu med de växande skillnaderna mellan EU:s regioner genom att se till att tillräckliga åtagande- och betalningsbemyndiganden för att stödja tillväxt och forskning i hela EU görs tillgängliga inom ramen för halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020, som ska slutföras i slutet av 2016. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen uppmanas att ta itu med de växande skillnaderna mellan EU:s regioner genom att se till att tillräckliga åtagande- och betalningsbemyndiganden för att stödja tillväxt och forskning i hela EU görs tillgängliga inom ramen för halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020, som ska slutföras i slutet av 2016.

| 10. | Kommittén uppmuntrar kommissionen att fortsätta att stödja det gränsöverskridande samarbetet samt genomförandet och utvecklingen av makroregionala strategier som en integrerad ram för medlemsstater och tredjeländer i samma geografiska område, i syfte att ta itu med gemensamma utmaningar och stärka samarbetet för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Vi betonar vikten av att de regionala och lokala myndigheterna, som också är representerade i ReK, i större utsträckning involveras i denna process, samt de ekonomiska och sociala aktörerna i de territorier som är involverade i den makroregionala strategin. |
| --- | --- |

10.

Kommittén uppmuntrar kommissionen att fortsätta att stödja det gränsöverskridande samarbetet samt genomförandet och utvecklingen av makroregionala strategier som en integrerad ram för medlemsstater och tredjeländer i samma geografiska område, i syfte att ta itu med gemensamma utmaningar och stärka samarbetet för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Vi betonar vikten av att de regionala och lokala myndigheterna, som också är representerade i ReK, i större utsträckning involveras i denna process, samt de ekonomiska och sociala aktörerna i de territorier som är involverade i den makroregionala strategin.

| 11. | ReK insisterar på att EU:s egna medel ska användas i större utsträckning och uttrycker en önskan om att delta i 2016 års interinstitutionella konferens för att följa upp resultaten av arbetet i högnivågruppen för egna medel. |
| --- | --- |

11.

ReK insisterar på att EU:s egna medel ska användas i större utsträckning och uttrycker en önskan om att delta i 2016 års interinstitutionella konferens för att följa upp resultaten av arbetet i högnivågruppen för egna medel.

Ekonomisk styrning

| 12. | Kommittén uppmanar kommissionen att offentliggöra halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, som bör följas upp snarast möjligt under 2016 för att se till att den reviderade strategin omfattar en territoriell dimension, och därigenom trygga en effektiv samordning av de relevanta delarna av EU:s politik, bl.a. sammanhållningspolitiken, investeringsplanen för Europa och andra EU-program. |
| --- | --- |

12.

Kommittén uppmanar kommissionen att offentliggöra halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, som bör följas upp snarast möjligt under 2016 för att se till att den reviderade strategin omfattar en territoriell dimension, och därigenom trygga en effektiv samordning av de relevanta delarna av EU:s politik, bl.a. sammanhållningspolitiken, investeringsplanen för Europa och andra EU-program.

| 13. | Kommissionen uppmanas att ställa sig bakom kommitténs uppmaning till medlemsstaterna att aktivt involvera de lokala och regionala myndigheterna i den europeiska planeringsterminen, särskilt i utformningen och genomförandet av de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen uppmanas att ställa sig bakom kommitténs uppmaning till medlemsstaterna att aktivt involvera de lokala och regionala myndigheterna i den europeiska planeringsterminen, särskilt i utformningen och genomförandet av de nationella reformprogrammen.

| 14. | Vi uppmanar kommissionen att följa upp ”de fem ordförandenas rapport” och lägga fram alla nödvändiga åtgärder för att göra Ekonomiska och monetära unionen (EMU) mer motståndskraftig och omvandla den till en ram för bättre samordning och strukturell konvergens som gör det möjligt att uppnå målen i artikel 3 i EU-fördraget, bland annat en finanspolitisk kapacitet inom ramen för EMU. |
| --- | --- |

14.

Vi uppmanar kommissionen att följa upp ”de fem ordförandenas rapport” och lägga fram alla nödvändiga åtgärder för att göra Ekonomiska och monetära unionen (EMU) mer motståndskraftig och omvandla den till en ram för bättre samordning och strukturell konvergens som gör det möjligt att uppnå målen i artikel 3 i EU-fördraget, bland annat en finanspolitisk kapacitet inom ramen för EMU.

| 15. | Flexibiliteten i stabilitets- och tillväxtpaktens regler om investeringar bör utvidgas till att omfatta alla medlemsstater. Vi uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag i detta syfte samt att utvärdera inverkan av de nya reglerna enligt ENS 2010 på de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga. |
| --- | --- |

15.

Flexibiliteten i stabilitets- och tillväxtpaktens regler om investeringar bör utvidgas till att omfatta alla medlemsstater. Vi uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag i detta syfte samt att utvärdera inverkan av de nya reglerna enligt ENS 2010 på de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga.

Sysselsättning, hållbar tillväxt, fullbordandet av den inre marknaden

| 16. | Regionkommittén påminner kommissionen om dess åtagande att lägga fram en reviderad och förstärkt ”Small Business Act” (småföretagsakt för Europa) och föreslår en mer framträdande roll för lokala och regionala myndigheter i genomförandet av principerna i denna. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén påminner kommissionen om dess åtagande att lägga fram en reviderad och förstärkt ”Small Business Act” (småföretagsakt för Europa) och föreslår en mer framträdande roll för lokala och regionala myndigheter i genomförandet av principerna i denna.

| 17. | ReK uppmanar kommissionen att fullborda inrättandet av ett europeiskt område för färdigheter och kvalifikationer, som skulle göra det möjligt att förutse kompetensbehoven på arbetsmarknaden och matcha dem bättre med tillgängliga färdigheter genom utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande, i syfte att främja nya arbetstillfällen och bekämpa arbetslösheten, framför allt ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

17.

ReK uppmanar kommissionen att fullborda inrättandet av ett europeiskt område för färdigheter och kvalifikationer, som skulle göra det möjligt att förutse kompetensbehoven på arbetsmarknaden och matcha dem bättre med tillgängliga färdigheter genom utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande, i syfte att främja nya arbetstillfällen och bekämpa arbetslösheten, framför allt ungdomsarbetslösheten.

| 18. | Kommittén påminner kommissionen om dess åtagande att stödja EU:s strategiska ram för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, stärka de lokala och regionala myndigheternas roll och främja nya styrelseformer, bl.a. genom en central europeisk styrkommitté med befogenheter vad gäller identifiering, samordning och utveckling på arbetsmiljöområdet. |
| --- | --- |

18.

Kommittén påminner kommissionen om dess åtagande att stödja EU:s strategiska ram för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, stärka de lokala och regionala myndigheternas roll och främja nya styrelseformer, bl.a. genom en central europeisk styrkommitté med befogenheter vad gäller identifiering, samordning och utveckling på arbetsmiljöområdet.

| 19. | Vi förväntar oss att paketet för arbetskraftens rörlighet snart ska offentliggöras, och att det innehåller en eventuell översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

19.

Vi förväntar oss att paketet för arbetskraftens rörlighet snart ska offentliggöras, och att det innehåller en eventuell översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare.

| 20. | Den europeiska rättsakten om tillgänglighet bör färdigställas. |
| --- | --- |

20.

Den europeiska rättsakten om tillgänglighet bör färdigställas.

| 21. | Vi uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att lägga fram åtgärder som syftar till att kombinera yrkes- och privatliv genom en översyn av 2010 års direktiv om föräldraledighet, genom att bryta det institutionella dödläget vad gäller direktivet om mammaledighet och genom att lägga fram en konkret strategi för att uppnå jämställdhet i EU. |
| --- | --- |

21.

Vi uppmanar kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att lägga fram åtgärder som syftar till att kombinera yrkes- och privatliv genom en översyn av 2010 års direktiv om föräldraledighet, genom att bryta det institutionella dödläget vad gäller direktivet om mammaledighet och genom att lägga fram en konkret strategi för att uppnå jämställdhet i EU.

| 22. | Vi efterlyser ytterligare arbete om intermodal transport, särskilt i form av ett lagstiftningsförslag om ett europeiskt system för passagerarrättigheter i samband med intermodala resor. |
| --- | --- |

22.

Vi efterlyser ytterligare arbete om intermodal transport, särskilt i form av ett lagstiftningsförslag om ett europeiskt system för passagerarrättigheter i samband med intermodala resor.

| 23. | Vi upprepar vår uppmaning till kommissionen att offentliggöra ett meddelande om rörlighet i regioner som är geografiskt och demografiskt missgynnade. |
| --- | --- |

23.

Vi upprepar vår uppmaning till kommissionen att offentliggöra ett meddelande om rörlighet i regioner som är geografiskt och demografiskt missgynnade.

| 24. | ReK uppmanar kommissionen att inom ramen för 2016 års översyn av EU:s mervärdesskattedirektiv förtydliga under vilka villkor skattefrihet för offentligrättsligt samarbete mellan lokala myndigheter som inte omfattas av lagstiftningen om offentlig upphandling kan betraktas som förenlig med EU-rätten. |
| --- | --- |

24.

ReK uppmanar kommissionen att inom ramen för 2016 års översyn av EU:s mervärdesskattedirektiv förtydliga under vilka villkor skattefrihet för offentligrättsligt samarbete mellan lokala myndigheter som inte omfattas av lagstiftningen om offentlig upphandling kan betraktas som förenlig med EU-rätten.

| 25. | Vi välkomnar kommissionens avsikt att på nytt lansera den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen (CCCTB) 2016, i syfte att införa långsiktiga reformer i fråga om vinstöverföringar och skapa en rättvisare bolagsskatt i Europa. |
| --- | --- |

25.

Vi välkomnar kommissionens avsikt att på nytt lansera den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen (CCCTB) 2016, i syfte att införa långsiktiga reformer i fråga om vinstöverföringar och skapa en rättvisare bolagsskatt i Europa.

| 26. | ReK förväntar sig att den digitala inre marknaden ska skapa de rätta förutsättningarna för digitala nät och e-handel så att man kan maximera den digitala ekonomins tillväxtpotential genom att investera i tillförlitliga höghastighetsnät för IKT samt främja e-förvaltning, offentliga tjänster och digital kompetens. Vi föreslår att en ordning för e-uppehållskort utvecklas inom EU i syfte att förenkla tillgången till den digitala inre marknaden för digitala investerare utanför EU. |
| --- | --- |

26.

ReK förväntar sig att den digitala inre marknaden ska skapa de rätta förutsättningarna för digitala nät och e-handel så att man kan maximera den digitala ekonomins tillväxtpotential genom att investera i tillförlitliga höghastighetsnät för IKT samt främja e-förvaltning, offentliga tjänster och digital kompetens. Vi föreslår att en ordning för e-uppehållskort utvecklas inom EU i syfte att förenkla tillgången till den digitala inre marknaden för digitala investerare utanför EU.

| 27. | Kommittén förväntar sig ett förslag om att förbjuda geoblockering på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

27.

Kommittén förväntar sig ett förslag om att förbjuda geoblockering på den digitala inre marknaden.

| 28. | Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en samordnad strategi för de regler som tillämpas på delningsekonomin, varvid vederbörlig hänsyn bör tas till skillnaden mellan kommersiell och icke-kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

28.

Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en samordnad strategi för de regler som tillämpas på delningsekonomin, varvid vederbörlig hänsyn bör tas till skillnaden mellan kommersiell och icke-kommersiell verksamhet.

| 29. | Vi efterlyser en översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och framhåller behovet av att föra en politik som främjar nyhetsmediernas pluralism i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

Vi efterlyser en översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och framhåller behovet av att föra en politik som främjar nyhetsmediernas pluralism i alla medlemsstater.

| 30. | Regionkommittéen ser fram emot konkreta åtgärder från kommissionens sida för att främja de mål som anges i rådets slutsatser av den 28–29 maj 2015 om det europeiska forskningsområdet och om Science 2.0, med stöd av ReK och lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittéen ser fram emot konkreta åtgärder från kommissionens sida för att främja de mål som anges i rådets slutsatser av den 28–29 maj 2015 om det europeiska forskningsområdet och om Science 2.0, med stöd av ReK och lokala och regionala myndigheter.

| 31. | Kommittén förväntar sig en uppföljning av grönboken om en möjlig utvidgning av EU:s skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

31.

Kommittén förväntar sig en uppföljning av grönboken om en möjlig utvidgning av EU:s skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter.

Hållbar utveckling

| 32. | ReK efterlyser ett fullständigt och ambitiöst genomförande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (2014–2020), och uppmanar följaktligen kommissionen att under 2016 lägga fram det försenade meddelandet om användning av mark som en resurs, ett nytt förslag till direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor samt ett lagstiftningsförslag om miljötillsyn och kontroll av efterlevnaden. |
| --- | --- |

32.

ReK efterlyser ett fullständigt och ambitiöst genomförande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (2014–2020), och uppmanar följaktligen kommissionen att under 2016 lägga fram det försenade meddelandet om användning av mark som en resurs, ett nytt förslag till direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor samt ett lagstiftningsförslag om miljötillsyn och kontroll av efterlevnaden.

| 33. | ReK upprepar sin uppmaning till kommissionen att i EU-lagstiftningen omsätta målet att undvika alla nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, och förväntar sig följaktligen att kommissionen under 2016 lägger fram ett lämpligt initiativ inom ramen för EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020. |
| --- | --- |

33.

ReK upprepar sin uppmaning till kommissionen att i EU-lagstiftningen omsätta målet att undvika alla nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, och förväntar sig följaktligen att kommissionen under 2016 lägger fram ett lämpligt initiativ inom ramen för EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020.

| 34. | Kommittén begär därför att en översyn av lagstiftningen om spårbarhet och märkning av livsmedel bör godkännas snarast möjligt, i samarbete med och i ständig kontakt med de olika lagstiftningsnivåerna i EU, medlemsstaterna och de europeiska regionerna, i syfte att ge konsumenterna möjlighet att göra medvetna val, även på grundval av erkännandet av fullständigt GMO-fria produktionskedjor. |
| --- | --- |

34.

Kommittén begär därför att en översyn av lagstiftningen om spårbarhet och märkning av livsmedel bör godkännas snarast möjligt, i samarbete med och i ständig kontakt med de olika lagstiftningsnivåerna i EU, medlemsstaterna och de europeiska regionerna, i syfte att ge konsumenterna möjlighet att göra medvetna val, även på grundval av erkännandet av fullständigt GMO-fria produktionskedjor.

| 35. | Kommittén understryker den centrala roll som de framtida lagstiftningsförslagen om kretsloppsekonomin och en konsekvent EU-omfattande tillämpning av gällande lagar spelar, särskilt en minskning av deponeringen av återvinningsbart avfall, och upprepar sin begäran om en ambitiös vidareutveckling av avfalls- och återvinningsmålen, samt framhåller kretsloppssamhällets stora potential för innovativa små och medelstora företag. |
| --- | --- |

35.

Kommittén understryker den centrala roll som de framtida lagstiftningsförslagen om kretsloppsekonomin och en konsekvent EU-omfattande tillämpning av gällande lagar spelar, särskilt en minskning av deponeringen av återvinningsbart avfall, och upprepar sin begäran om en ambitiös vidareutveckling av avfalls- och återvinningsmålen, samt framhåller kretsloppssamhällets stora potential för innovativa små och medelstora företag.

| 36. | Kommittén begär att få bli delaktig i utarbetandet av ny lagstiftning som föreskrivs i paketet för energiunionen, särskilt översynen av direktivet om förnybar energi och översynen av direktiven om byggnaders energiprestanda och om energieffektivitet. |
| --- | --- |

36.

Kommittén begär att få bli delaktig i utarbetandet av ny lagstiftning som föreskrivs i paketet för energiunionen, särskilt översynen av direktivet om förnybar energi och översynen av direktiven om byggnaders energiprestanda och om energieffektivitet.

| 37. | ReK förväntar sig att kommissionen lägger fram en handlingsplan för att stärka borgmästaravtalets roll i energi- och klimatpolitiken, förlänga initiativet till tiden efter 2020 och stödja dess globala spridning. ReK uppmanar kommissionen att till fullo integrera Mayors Adapt-initiativet i borgmästaravtalet och att använda borgmästaravtalet tillsammans med lösningar för smarta städer som ett verktyg för att genomföra energi- och klimatpolitiken. |
| --- | --- |

37.

ReK förväntar sig att kommissionen lägger fram en handlingsplan för att stärka borgmästaravtalets roll i energi- och klimatpolitiken, förlänga initiativet till tiden efter 2020 och stödja dess globala spridning. ReK uppmanar kommissionen att till fullo integrera Mayors Adapt-initiativet i borgmästaravtalet och att använda borgmästaravtalet tillsammans med lösningar för smarta städer som ett verktyg för att genomföra energi- och klimatpolitiken.

| 38. | ReK uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om smarta städer för att ge ytterligare stöd till intelligenta lösningar i fråga om energieffektivitet, stadstrafik och innovation och att genom ett nära samarbete med ReK kartlägga befintliga initiativ och samordna dem bättre. ReK efterfrågar i detta sammanhang att de lokala och regionala myndigheternas roll erkänns på en rad andra områden utöver energieffektivitet i byggnader, och upprepar sin uppmaning till kommissionen att stödja produktion av förnybar energi i liten och medelstor skala, eftersom det kan bidra både till att lindra energifattigdomen och till att säkra en trygg energiförsörjning. |
| --- | --- |

38.

ReK uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om smarta städer för att ge ytterligare stöd till intelligenta lösningar i fråga om energieffektivitet, stadstrafik och innovation och att genom ett nära samarbete med ReK kartlägga befintliga initiativ och samordna dem bättre. ReK efterfrågar i detta sammanhang att de lokala och regionala myndigheternas roll erkänns på en rad andra områden utöver energieffektivitet i byggnader, och upprepar sin uppmaning till kommissionen att stödja produktion av förnybar energi i liten och medelstor skala, eftersom det kan bidra både till att lindra energifattigdomen och till att säkra en trygg energiförsörjning.

| 39. | Kommittén uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att främja modernisering och innovation i landsbygdsekonomin, samt att lägga fram regleringsmekanismer för mejerisektorn för att föregripa och mildra prissvängningar på marknaden, i syfte att bibehålla jordbruket i alla regioner och bevara landsbygdssamhällena. |
| --- | --- |

39.

Kommittén uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att främja modernisering och innovation i landsbygdsekonomin, samt att lägga fram regleringsmekanismer för mejerisektorn för att föregripa och mildra prissvängningar på marknaden, i syfte att bibehålla jordbruket i alla regioner och bevara landsbygdssamhällena.

| 40. | ReK upprepar sin uppmaning till Europeiska kommissionen att främja en minskning av livsmedelsavfallet och att återuppta sitt förslag om ett mål för minskning av livsmedelsavfall med minst 30 % fram till 2025, med utgångspunkt i det förslag som drogs tillbaka 2014 om ändring av ramdirektivet om avfall. Kommittén stöder i detta sammanhang Europaparlamentets uppmaning att utlysa 2016 till Europaåret mot matsvinn. |
| --- | --- |

40.

ReK upprepar sin uppmaning till Europeiska kommissionen att främja en minskning av livsmedelsavfallet och att återuppta sitt förslag om ett mål för minskning av livsmedelsavfall med minst 30 % fram till 2025, med utgångspunkt i det förslag som drogs tillbaka 2014 om ändring av ramdirektivet om avfall. Kommittén stöder i detta sammanhang Europaparlamentets uppmaning att utlysa 2016 till Europaåret mot matsvinn.

| 41. | ReK konstaterar att sex av de sju största riskfaktorerna för en för tidig död hänger ihop med hur vi äter, dricker och rör på oss, och uppmanar kommissionen att utarbeta en samordnad åtgärd på EU-nivå för att bättre hantera stigande nivåer av övervikt och fetma i hela Europa. |
| --- | --- |

41.

ReK konstaterar att sex av de sju största riskfaktorerna för en för tidig död hänger ihop med hur vi äter, dricker och rör på oss, och uppmanar kommissionen att utarbeta en samordnad åtgärd på EU-nivå för att bättre hantera stigande nivåer av övervikt och fetma i hela Europa.

| 42. | ReK ställer sig positiv till att Europaparlamentet röstat för stödordningen för utdelning av frukt, grönsaker, bananer och mjölk i skolorna, och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag under 2016. |
| --- | --- |

42.

ReK ställer sig positiv till att Europaparlamentet röstat för stödordningen för utdelning av frukt, grönsaker, bananer och mjölk i skolorna, och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag under 2016.

Stabilitet och samarbete inom och utanför EU

| 43. | Vi uppmanar kommissionen att genomföra den europeiska agendan för migration i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, särskilt mot bakgrund av deras erfarenheter när det gäller mottagningsförhållanden och omplaceringsmekanismer, samt lägga fram lagstiftningsförslag om en mekanism för vidarebosättning och en permanent omplaceringsmekanism i syfte att få till stånd en rättvisare fördelning av människor som är i behov av internationellt skydd inom EU. Kommittén förväntar sig därför en utvärdering och eventuellt en översyn av Dublin III-förordningen och upprepar sitt förslag om ”migrations- och integrationspartnerskap” mellan städer och regioner i ursprungsländer och destinationsländerna. Vi vill framhålla den roll som de europeiska struktur- och investeringsfonderna kan spela när det gäller att stödja migrationspolitiken och integrationsprocesserna liksom en aktiv inkludering av människor i enlighet med EU:s principer om social sammanhållning. |
| --- | --- |

43.

Vi uppmanar kommissionen att genomföra den europeiska agendan för migration i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, särskilt mot bakgrund av deras erfarenheter när det gäller mottagningsförhållanden och omplaceringsmekanismer, samt lägga fram lagstiftningsförslag om en mekanism för vidarebosättning och en permanent omplaceringsmekanism i syfte att få till stånd en rättvisare fördelning av människor som är i behov av internationellt skydd inom EU. Kommittén förväntar sig därför en utvärdering och eventuellt en översyn av Dublin III-förordningen och upprepar sitt förslag om ”migrations- och integrationspartnerskap” mellan städer och regioner i ursprungsländer och destinationsländerna. Vi vill framhålla den roll som de europeiska struktur- och investeringsfonderna kan spela när det gäller att stödja migrationspolitiken och integrationsprocesserna liksom en aktiv inkludering av människor i enlighet med EU:s principer om social sammanhållning.

| 44. | Kommittén stöder den humanitära insats som för närvarande pågår i överensstämmelse med EU:s gemensamma värderingar. Vi uppmanar kommissionen att anta en heltäckande strategi för åtgärderna när det gäller migration, så att strategin kan genomföras med hänsyn till de ekonomiska, sociala, miljömässiga och säkerhetsbetingade problemställningarna i medlemsstaterna, samt frågor i anslutning till ländernas suveränitet. ReK kan bidra till detta arbete genom att främja åsiktsutbytet mellan företrädare för lokala och regionala myndigheter i denna fråga och föreslå potentiella lösningar. |
| --- | --- |

44.

Kommittén stöder den humanitära insats som för närvarande pågår i överensstämmelse med EU:s gemensamma värderingar. Vi uppmanar kommissionen att anta en heltäckande strategi för åtgärderna när det gäller migration, så att strategin kan genomföras med hänsyn till de ekonomiska, sociala, miljömässiga och säkerhetsbetingade problemställningarna i medlemsstaterna, samt frågor i anslutning till ländernas suveränitet. ReK kan bidra till detta arbete genom att främja åsiktsutbytet mellan företrädare för lokala och regionala myndigheter i denna fråga och föreslå potentiella lösningar.

| 45. | ReK uppmanar kommissionen att främja dialog på alla styresnivåer som ett viktigt led i EU:s utvidgningsprocess och att systematiskt i den årliga utvidgningsrapporten ta upp läget för decentraliseringen och de lokala och regionala myndigheternas roll. |
| --- | --- |

45.

ReK uppmanar kommissionen att främja dialog på alla styresnivåer som ett viktigt led i EU:s utvidgningsprocess och att systematiskt i den årliga utvidgningsrapporten ta upp läget för decentraliseringen och de lokala och regionala myndigheternas roll.

| 46. | ReK efterlyser en omfattande översyn av den europeiska grannskapspolitiken, som bör fokusera på tre strategiska prioriteringar: verklig demokratisk samhällsstyrning, hållbar territoriell utveckling och cirkulär migration och rörlighet. ReK uppmanar i synnerhet till att stärka initiativ som stöder decentraliseringsprocesserna. Kommittén noterar vikten av att stärka de lokala myndigheternas institutioner, och uppmanar kommissionen att fortsätta programmet för kommunal förvaltning (LAF, Local Administration Facility) och utsträcka det till alla grannländer. |
| --- | --- |

46.

ReK efterlyser en omfattande översyn av den europeiska grannskapspolitiken, som bör fokusera på tre strategiska prioriteringar: verklig demokratisk samhällsstyrning, hållbar territoriell utveckling och cirkulär migration och rörlighet. ReK uppmanar i synnerhet till att stärka initiativ som stöder decentraliseringsprocesserna. Kommittén noterar vikten av att stärka de lokala myndigheternas institutioner, och uppmanar kommissionen att fortsätta programmet för kommunal förvaltning (LAF, Local Administration Facility) och utsträcka det till alla grannländer.

| 47. | ReK anser att det är särskilt viktigt att lokala och regionala myndigheter involveras i den multilaterala och bilaterala delen av den nya europeiska grannskapspolitiken och att tillräckliga medel beviljas för att stödja reformer på deras nivå, såsom begärdes av stats- och regeringscheferna vid toppmötet i Riga. |
| --- | --- |

47.

ReK anser att det är särskilt viktigt att lokala och regionala myndigheter involveras i den multilaterala och bilaterala delen av den nya europeiska grannskapspolitiken och att tillräckliga medel beviljas för att stödja reformer på deras nivå, såsom begärdes av stats- och regeringscheferna vid toppmötet i Riga.

| 48. | Kommittén är fortfarande övertygad om att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) skulle kunna utgöra en möjlighet att få fart på tillväxten och sysselsättningen i EU, eftersom det kan öppna för ett ömsesidigt marknadstillträde för handel med varor, tjänster, investeringar och offentlig upphandling samt minska byråkratin och undanröja icke-tariffära handelshinder, förutsatt att EU-medlemsstaternas befintliga rättsliga normer, i synnerhet när det gäller social-, miljö- och konsumentpolitik, respekteras fullt ut och att det demokratiska deltagandet och de lokala och regionala myndigheternas befogenheter säkerställs. |
| --- | --- |

48.

Kommittén är fortfarande övertygad om att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) skulle kunna utgöra en möjlighet att få fart på tillväxten och sysselsättningen i EU, eftersom det kan öppna för ett ömsesidigt marknadstillträde för handel med varor, tjänster, investeringar och offentlig upphandling samt minska byråkratin och undanröja icke-tariffära handelshinder, förutsatt att EU-medlemsstaternas befintliga rättsliga normer, i synnerhet när det gäller social-, miljö- och konsumentpolitik, respekteras fullt ut och att det demokratiska deltagandet och de lokala och regionala myndigheternas befogenheter säkerställs.

| 49. | Kommittén anser att samma förutsättningar gäller för TiSA-förhandlingarna, om än i mer begränsad omfattning. Kommittén uppmanar kommissionen att involvera ReK i TiSA- förhandlingarna, särskilt genom att ge ReK samma tillgång till förhandlingsdokument som för TTIP. |
| --- | --- |

49.

Kommittén anser att samma förutsättningar gäller för TiSA-förhandlingarna, om än i mer begränsad omfattning. Kommittén uppmanar kommissionen att involvera ReK i TiSA- förhandlingarna, särskilt genom att ge ReK samma tillgång till förhandlingsdokument som för TTIP.

| 50. | ReK insisterar på behovet av att identifiera de nya globala mål för hållbar utveckling som ska uppnås under de kommande femton åren, och efterlyser därför, med särskilt fokus på decentraliserat samarbete, särskilda initiativ inriktade på de lokala och regionala myndigheterna för att stödja deras ansträngningar att uppnå dem. |
| --- | --- |

50.

ReK insisterar på behovet av att identifiera de nya globala mål för hållbar utveckling som ska uppnås under de kommande femton åren, och efterlyser därför, med särskilt fokus på decentraliserat samarbete, särskilda initiativ inriktade på de lokala och regionala myndigheterna för att stödja deras ansträngningar att uppnå dem.

| 51. | ReK uppmanar kommissionen att ta itu med den globala agendan för städer inför Habitat III-konferensen och att involvera de lokala och regionala myndigheterna i utformningen av Europeiska unionens ståndpunkt. |
| --- | --- |

51.

ReK uppmanar kommissionen att ta itu med den globala agendan för städer inför Habitat III-konferensen och att involvera de lokala och regionala myndigheterna i utformningen av Europeiska unionens ståndpunkt.

Medborgarskap och styrelseformer

| 52. | ReK efterlyser en omarbetning och förenkling av det europeiska medborgarinitiativet för att göra det mer användarvänligt och tillgängligt för medborgarna. |
| --- | --- |

52.

ReK efterlyser en omarbetning och förenkling av det europeiska medborgarinitiativet för att göra det mer användarvänligt och tillgängligt för medborgarna.

| 53. | Kommittén efterlyser förnyade insatser från kommissionens sida för att främja det interinstitutionella kommunikationssamarbetet, bland annat genom att utnyttja den hävstångspotential som ReK:s ledamöter besitter för att komma i kontakt med medborgarna och att arbeta lokalt inom hela unionen som en del av sin verksamhet. |
| --- | --- |

53.

Kommittén efterlyser förnyade insatser från kommissionens sida för att främja det interinstitutionella kommunikationssamarbetet, bland annat genom att utnyttja den hävstångspotential som ReK:s ledamöter besitter för att komma i kontakt med medborgarna och att arbeta lokalt inom hela unionen som en del av sin verksamhet.

| 54. | När det gäller förslaget om ett interinstitutionellt avtal om ett obligatoriskt öppenhetsregister uppmanar ReK kommissionen att undanta demokratiskt valda företrädare för regionala och lokala myndigheter och sammanslutningar från det obligatoriska registret. |
| --- | --- |

54.

När det gäller förslaget om ett interinstitutionellt avtal om ett obligatoriskt öppenhetsregister uppmanar ReK kommissionen att undanta demokratiskt valda företrädare för regionala och lokala myndigheter och sammanslutningar från det obligatoriska registret.

| 55. | ReK välkomnar att kommissionens förslag om ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning nämner territoriella konsekvensbedömningar som ett av verktygen för att genomföra konsekvensbedömningar, och uppmanar kommissionen att utnyttja detta verktyg systematiskt för lagstiftningsförslag som kan ha en territoriell inverkan. Kommittén upprepar dock sitt krav på att det interinstitutionella avtalet bör erkänna ReK:s stärkta och särskilda roll enligt Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

55.

ReK välkomnar att kommissionens förslag om ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning nämner territoriella konsekvensbedömningar som ett av verktygen för att genomföra konsekvensbedömningar, och uppmanar kommissionen att utnyttja detta verktyg systematiskt för lagstiftningsförslag som kan ha en territoriell inverkan. Kommittén upprepar dock sitt krav på att det interinstitutionella avtalet bör erkänna ReK:s stärkta och särskilda roll enligt Lissabonfördraget.

| 56. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

56.

Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 9 juli 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

113:e plenarsessionen den 8–9 juli 2015

| 22.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 313/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 313/17

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Grönbok – Att bygga en kapitalmarknadsunion

(2015/C 313/05)

| Föredragande: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL–EA), borgmästare i Białystok |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Grönbok – Att bygga en kapitalmarknadsunion
  COM(2015) 63 final |

Föredragande:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL–EA), borgmästare i Białystok

Referensdokument:

Grönbok – Att bygga en kapitalmarknadsunion

COM(2015) 63 final

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ i grönboken ”Att bygga en kapitalmarknadsunion”, som har som viktigaste mål att skapa en gemensam kapitalmarknad. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ i grönboken ”Att bygga en kapitalmarknadsunion”, som har som viktigaste mål att skapa en gemensam kapitalmarknad.

| 2. | Kommittén påminner om att privata initiativ och entreprenörskap spelar en viktig roll när det gäller att skapa en konkurrenskraftig ekonomi i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

Kommittén påminner om att privata initiativ och entreprenörskap spelar en viktig roll när det gäller att skapa en konkurrenskraftig ekonomi i Europeiska unionen.

| 3. | Vi framhåller vikten av att man skapar en gemensam inre kapitalmarknad. |
| --- | --- |

3.

Vi framhåller vikten av att man skapar en gemensam inre kapitalmarknad.

| 4. | Kommittén uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med handlingsplanen och snarast möjligt lägga fram lagstiftningsförslag för att nå målet att ha en fullständigt integrerad gemensam kapitalmarknad i EU senast vid slutet av 2018. |
| --- | --- |

4.

Kommittén uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med handlingsplanen och snarast möjligt lägga fram lagstiftningsförslag för att nå målet att ha en fullständigt integrerad gemensam kapitalmarknad i EU senast vid slutet av 2018.

| 5. | Kommittén välkomnar kommissionens insatser för att undanröja hindren för investeringar i företag, vilket särskilt kommer att gynna små och medelstora företag. Vi betonar att det är viktigt att frigöra kapitalmarknadens potential för att få en hållbar tillväxt och skapa sysselsättning på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

5.

Kommittén välkomnar kommissionens insatser för att undanröja hindren för investeringar i företag, vilket särskilt kommer att gynna små och medelstora företag. Vi betonar att det är viktigt att frigöra kapitalmarknadens potential för att få en hållbar tillväxt och skapa sysselsättning på lokal och regional nivå.

| 6. | Det behövs ytterligare strukturella och konjunkturdämpande initiativ för finansmarknaderna som är utformade så att effekterna av dem påverkar alla EU:s medlemsstater och även kommer de regioner till nytta där de finansiella marknaderna är mindre utvecklade. |
| --- | --- |

6.

Det behövs ytterligare strukturella och konjunkturdämpande initiativ för finansmarknaderna som är utformade så att effekterna av dem påverkar alla EU:s medlemsstater och även kommer de regioner till nytta där de finansiella marknaderna är mindre utvecklade.

| 7. | Finansieringskällorna för EU:s ekonomi och mekanismerna för att locka nya investeringar behöver diversifieras i syfte att säkerställa tillväxt och stabilitet. |
| --- | --- |

7.

Finansieringskällorna för EU:s ekonomi och mekanismerna för att locka nya investeringar behöver diversifieras i syfte att säkerställa tillväxt och stabilitet.

| 8. | Kommittén fokuserar på de delar av kapitalmarknadsunionen som kan bidra till regional och lokal utveckling. |
| --- | --- |

8.

Kommittén fokuserar på de delar av kapitalmarknadsunionen som kan bidra till regional och lokal utveckling.

| 9. | Vi har ett särskilt intresse av och stöder helhjärtat alla ansträngningar för att






  a) | stärka de små och medelstora företagens potential och erkänna deras lokala roll när det handlar om att stimulera entreprenörskap, skapa innovationer och forma ett samhälle grundat på det värde som arbetet medför, |
| --- | --- | --- |

9.

Vi har ett särskilt intresse av och stöder helhjärtat alla ansträngningar för att

a)

stärka de små och medelstora företagens potential och erkänna deras lokala roll när det handlar om att stimulera entreprenörskap, skapa innovationer och forma ett samhälle grundat på det värde som arbetet medför,

| b) | öka den finansiella genomförbarheten hos viktiga och långsiktiga investeringsprojekt av stor regional betydelse, som skapar förutsättningar för en effektiv regional och lokal utveckling. |
| --- | --- |

b)

öka den finansiella genomförbarheten hos viktiga och långsiktiga investeringsprojekt av stor regional betydelse, som skapar förutsättningar för en effektiv regional och lokal utveckling.

| 10. | Kapitalmarknadsunionen bör göra det möjligt att diversifiera finansieringskällorna för investeringsprojekt som på grund av sin karaktär och omfattning kräver ett engagemang från många finansiella aktörers sida. |
| --- | --- |

10.

Kapitalmarknadsunionen bör göra det möjligt att diversifiera finansieringskällorna för investeringsprojekt som på grund av sin karaktär och omfattning kräver ett engagemang från många finansiella aktörers sida.

| 11. | För att skapa en kapitalmarknadsunion krävs det mycket riktigt ovanligt omfattande analyser och samråd för att identifiera hinder och möjligheter och därefter vidta diversifierade åtgärder på det rättsliga och institutionella området och på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

11.

För att skapa en kapitalmarknadsunion krävs det mycket riktigt ovanligt omfattande analyser och samråd för att identifiera hinder och möjligheter och därefter vidta diversifierade åtgärder på det rättsliga och institutionella området och på utbildningsområdet.

II.   PRINCIPER OCH MÅL FÖR KAPITALMARKNADSUNIONEN

| 12. | Kommittén välkomnar att arbetet inletts för att skapa en kapitalmarknadsunion. |
| --- | --- |

12.

Kommittén välkomnar att arbetet inletts för att skapa en kapitalmarknadsunion.

| 13. | En reglerad gemensam kapitalmarknad inom EU kommer att vara ännu en mekanism för att förbättra motståndskraften mot asymmetriska chocker som kan uppstå till följd av skillnaderna i utvecklingstempo mellan olika regioner i EU. Kapitalmarknadens svaghet kan också förklaras med de djupt rotade faktorer som ligger bakom en svag samlad efterfrågan, till exempel skillnaderna i den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

13.

En reglerad gemensam kapitalmarknad inom EU kommer att vara ännu en mekanism för att förbättra motståndskraften mot asymmetriska chocker som kan uppstå till följd av skillnaderna i utvecklingstempo mellan olika regioner i EU. Kapitalmarknadens svaghet kan också förklaras med de djupt rotade faktorer som ligger bakom en svag samlad efterfrågan, till exempel skillnaderna i den regionala utvecklingen.

| 14. | Vi ställer oss positiva till att man utarbetar en förteckning med prioriteringar för det fortsatta arbetet, t.ex. minskade hinder för tillträde till kapitalmarknaden, åtgärder för att föra samman kapitalinnehavare och sådana aktörer som små och medelstora företag, ökad säkerhet på kapitalmarknaden, stöd till och finansiering av långsiktiga investeringar, utveckling av privat emitterade obligationer och andra former av finansiering i hela EU samt minskade administrativa bördor. |
| --- | --- |

14.

Vi ställer oss positiva till att man utarbetar en förteckning med prioriteringar för det fortsatta arbetet, t.ex. minskade hinder för tillträde till kapitalmarknaden, åtgärder för att föra samman kapitalinnehavare och sådana aktörer som små och medelstora företag, ökad säkerhet på kapitalmarknaden, stöd till och finansiering av långsiktiga investeringar, utveckling av privat emitterade obligationer och andra former av finansiering i hela EU samt minskade administrativa bördor.

| 15. | Kapitalmarknadsunionen kan komma att knyta samman de fragmenterade kapitalmarknaderna i Europa genom att främja de gränsöverskridande kapitalflödena, och detta kommer att öka omfattningen på investeringarna i europeiska företag och infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

15.

Kapitalmarknadsunionen kan komma att knyta samman de fragmenterade kapitalmarknaderna i Europa genom att främja de gränsöverskridande kapitalflödena, och detta kommer att öka omfattningen på investeringarna i europeiska företag och infrastrukturprojekt.

| 16. | Vi uppmanar kommissionen att också beakta utbudssidan, och i synnerhet analysera och ta itu med de bakomliggande orsakerna till att privata och institutionella investerare inte kan mobilisera och omvandla tillräckligt mycket kapital för att stärka individuella finansiella tjänster och långsiktiga investeringar i den reala ekonomin. |
| --- | --- |

16.

Vi uppmanar kommissionen att också beakta utbudssidan, och i synnerhet analysera och ta itu med de bakomliggande orsakerna till att privata och institutionella investerare inte kan mobilisera och omvandla tillräckligt mycket kapital för att stärka individuella finansiella tjänster och långsiktiga investeringar i den reala ekonomin.

| 17. | Kommittén befarar att de nuvarande målen är alltför allmänt formulerade och att detta kan leda till att diversifieringen av finansieringskällorna inte når upp till en tillfredsställande nivå för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

17.

Kommittén befarar att de nuvarande målen är alltför allmänt formulerade och att detta kan leda till att diversifieringen av finansieringskällorna inte når upp till en tillfredsställande nivå för små och medelstora företag.

| 18. | Vi anser att den nya kapitalmarknadsunionen framför allt bör bidra till utvecklingen av små och medelstora företag. Vi ifrågasätter dock om värdepapperisering, särskilt med tanke på dess proportionellt sett högre kostnader för små och medelstora företag, erbjuder en långsiktig lösning på de små och medelstora företagens finansieringsproblem. |
| --- | --- |

18.

Vi anser att den nya kapitalmarknadsunionen framför allt bör bidra till utvecklingen av små och medelstora företag. Vi ifrågasätter dock om värdepapperisering, särskilt med tanke på dess proportionellt sett högre kostnader för små och medelstora företag, erbjuder en långsiktig lösning på de små och medelstora företagens finansieringsproblem.

| 19. | Vi stöder den valda inriktningen på förändringar som syftar till att öka privata investerares engagemang på kapitalmarknaden men anser att de privata investerarna ägnas för lite uppmärksamhet i grönboken. |
| --- | --- |

19.

Vi stöder den valda inriktningen på förändringar som syftar till att öka privata investerares engagemang på kapitalmarknaden men anser att de privata investerarna ägnas för lite uppmärksamhet i grönboken.

| 20. | Vi anser att en bred reform av kapitalmarknaden måste gå hand i hand med en omfattande tillsyn på EU-nivå och nationell nivå, bland annat genom att stärka Esmas roll när det gäller att förbättra tillsynskonvergensen, för att undvika onödigt risktagande och instabilitet på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

20.

Vi anser att en bred reform av kapitalmarknaden måste gå hand i hand med en omfattande tillsyn på EU-nivå och nationell nivå, bland annat genom att stärka Esmas roll när det gäller att förbättra tillsynskonvergensen, för att undvika onödigt risktagande och instabilitet på finansmarknaderna.

| 21. | Vi uppmanar till mer omfattande samråd om värdepapperisering, med beaktande av finanskrisens lärdomar. Vid värdepapperisering får inga systemrisker uppstå, och man bör därför undvika instrument som har en stor finansiell hävstångseffekt och är beroende av kortfristig finansiering. |
| --- | --- |

21.

Vi uppmanar till mer omfattande samråd om värdepapperisering, med beaktande av finanskrisens lärdomar. Vid värdepapperisering får inga systemrisker uppstå, och man bör därför undvika instrument som har en stor finansiell hävstångseffekt och är beroende av kortfristig finansiering.

| 22. | Vi framhåller de stora kulturella, historiska och rättsliga skillnaderna mellan de enskilda medlemsstaternas marknader. Frågans komplexitet kräver en bredare förhandsanalys om inrättandet av en kapitalmarknadsunion och dess effekter i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

22.

Vi framhåller de stora kulturella, historiska och rättsliga skillnaderna mellan de enskilda medlemsstaternas marknader. Frågans komplexitet kräver en bredare förhandsanalys om inrättandet av en kapitalmarknadsunion och dess effekter i varje medlemsstat.

| 23. | Många av initiativen i samband med kapitalmarknadsunionen måste genomföras parallellt och sedan åtföljas av utbildningsprogram på flera nivåer med tanke på de sociala hinder som bland annat uppstår på grund av traditioner och sedvänjor. |
| --- | --- |

23.

Många av initiativen i samband med kapitalmarknadsunionen måste genomföras parallellt och sedan åtföljas av utbildningsprogram på flera nivåer med tanke på de sociala hinder som bland annat uppstår på grund av traditioner och sedvänjor.

| 24. | Vi framhåller att de finansiella kunskaperna och investeringskulturen bland de icke-professionella investerarna och ägarna till mikro- och småföretagen befinner sig på en låg nivå. Detta är strukturella faktorer som försvårar utvecklingen av en alleuropeisk kapitalmarknad. |
| --- | --- |

24.

Vi framhåller att de finansiella kunskaperna och investeringskulturen bland de icke-professionella investerarna och ägarna till mikro- och småföretagen befinner sig på en låg nivå. Detta är strukturella faktorer som försvårar utvecklingen av en alleuropeisk kapitalmarknad.

| 25. | Vi anser att de lokala och regionala myndigheterna kan spela en nyckelroll i processen för att öka förmågan att förstå finansiell information bland allmänheten. Vi vill dessutom understryka de sociala institutionernas och utbildningsstrukturernas roll när det handlar om att sprida kunskaper om ekonomi och finansiella frågor bland den unga generationen européer. |
| --- | --- |

25.

Vi anser att de lokala och regionala myndigheterna kan spela en nyckelroll i processen för att öka förmågan att förstå finansiell information bland allmänheten. Vi vill dessutom understryka de sociala institutionernas och utbildningsstrukturernas roll när det handlar om att sprida kunskaper om ekonomi och finansiella frågor bland den unga generationen européer.

| 26. | Man bör överväga ett ekonomiskt och institutionellt engagemang från den offentliga sektorns sida på områden som direkt bidrar till kapitalmarknadens utveckling, där den privata sektorns initiativ blir otillräckliga. Före ett deltagande av den offentliga sektorn bör man kontrollera att de offentliga medlen faktiskt ger upphov till privata initiativ. Den offentliga sektorns deltagande bör i dessa fall grundas på en åtföljande ekonomisk analys, och det bör finnas tydliga sätt att avveckla investeringarna när den önskade effekten har uppnåtts eller vid felaktig utveckling. |
| --- | --- |

26.

Man bör överväga ett ekonomiskt och institutionellt engagemang från den offentliga sektorns sida på områden som direkt bidrar till kapitalmarknadens utveckling, där den privata sektorns initiativ blir otillräckliga. Före ett deltagande av den offentliga sektorn bör man kontrollera att de offentliga medlen faktiskt ger upphov till privata initiativ. Den offentliga sektorns deltagande bör i dessa fall grundas på en åtföljande ekonomisk analys, och det bör finnas tydliga sätt att avveckla investeringarna när den önskade effekten har uppnåtts eller vid felaktig utveckling.

| 27. | På de områden som omfattas av planen för en kapitalmarknadsunion finns det i många länder god praxis som bör spridas. |
| --- | --- |

27.

På de områden som omfattas av planen för en kapitalmarknadsunion finns det i många länder god praxis som bör spridas.

| 28. | Organ på lokal och regional nivå kan spela en avgörande och mångskiftande roll på kapitalmarknaderna, som investerare som tillhandahåller långsiktigt startkapital, och deras fordringar kan köpas och säljas på marknaderna. |
| --- | --- |

28.

Organ på lokal och regional nivå kan spela en avgörande och mångskiftande roll på kapitalmarknaderna, som investerare som tillhandahåller långsiktigt startkapital, och deras fordringar kan köpas och säljas på marknaderna.

III.   HARMONISERING AV RÄTTSORDNINGEN

| 29. | Kommittén håller med om att det behövs ett harmoniserat regelverk för kapitalmarknaderna. Dessa föreskrifter bör respekteras i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

Kommittén håller med om att det behövs ett harmoniserat regelverk för kapitalmarknaderna. Dessa föreskrifter bör respekteras i alla medlemsstater.

| 30. | Om man skapar överskådliga ramar för hur den gemensamma kapitalmarknaden ska fungera och försäkringssystemet ska harmoniseras är det rimligt att förvänta sig att förtroendet bland investerarna ökar och att detta leder till en mer effektiv kapitalallokering. |
| --- | --- |

30.

Om man skapar överskådliga ramar för hur den gemensamma kapitalmarknaden ska fungera och försäkringssystemet ska harmoniseras är det rimligt att förvänta sig att förtroendet bland investerarna ökar och att detta leder till en mer effektiv kapitalallokering.

| 31. | Vi betonar att en harmonisering av reglerna vore ett betydande steg mot att undanröja hinder och skapa den miljö som krävs för att en gemensam kapitalmarknad som är bättre integrerad i de internationella marknaderna ska kunna inrättas och fungera i hela EU. |
| --- | --- |

31.

Vi betonar att en harmonisering av reglerna vore ett betydande steg mot att undanröja hinder och skapa den miljö som krävs för att en gemensam kapitalmarknad som är bättre integrerad i de internationella marknaderna ska kunna inrättas och fungera i hela EU.

| 32. | Vi framhåller att lagstiftningsförslag som gäller kapitalmarknadsunionen inte bör leda till onödiga regelbördor för de små och medelstora företagen eller till att begränsa de fördelar som denna sektor kan dra av upprättandet av en gemensam kapitalmarknad. |
| --- | --- |

32.

Vi framhåller att lagstiftningsförslag som gäller kapitalmarknadsunionen inte bör leda till onödiga regelbördor för de små och medelstora företagen eller till att begränsa de fördelar som denna sektor kan dra av upprättandet av en gemensam kapitalmarknad.

| 33. | Man bör skapa nya rättsliga kategorier som gör att man kan investera och anskaffa kapital inom EU. |
| --- | --- |

33.

Man bör skapa nya rättsliga kategorier som gör att man kan investera och anskaffa kapital inom EU.

| 34. | Man kan inleda nya initiativ på marknaden genom att ytterligare öka insynen i allmänt tillgänglig finansiell information och undanröja orsakerna till att finansiell information ibland inte kan jämföras mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

34.

Man kan inleda nya initiativ på marknaden genom att ytterligare öka insynen i allmänt tillgänglig finansiell information och undanröja orsakerna till att finansiell information ibland inte kan jämföras mellan medlemsstaterna.

| 35. | Regionkommittén upprepar den begäran som framförts i tidigare yttranden om att man bör förbättra jämförbarheten hos och tillgången till uppgifter om risken med finansiering av aktörer inom sektorn för små och medelstora företag i hela EU. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén upprepar den begäran som framförts i tidigare yttranden om att man bör förbättra jämförbarheten hos och tillgången till uppgifter om risken med finansiering av aktörer inom sektorn för små och medelstora företag i hela EU.

| 36. | Förenklade internationella finansiella redovisningsstandarder bör fastställas som kan göra företag jämförbara och förbättra deras kreditbetyg. Användningen av sådana standarder kan också uppmuntra investerare att placera medel i företag som tillämpar överskådliga och allmänt erkända principer. |
| --- | --- |

36.

Förenklade internationella finansiella redovisningsstandarder bör fastställas som kan göra företag jämförbara och förbättra deras kreditbetyg. Användningen av sådana standarder kan också uppmuntra investerare att placera medel i företag som tillämpar överskådliga och allmänt erkända principer.

| 37. | Det behövs ett konsekvent arbete för att harmonisera insolvensrätten och skapa enhetliga ramar för förfarandena för finansiell omstrukturering. Samtidigt bör man vara medveten om att det handlar om ett komplicerat sakområde, särskilt med tanke på de olika slags privilegierade samhällsgrupper och grupper av fordringsägare som finns. |
| --- | --- |

37.

Det behövs ett konsekvent arbete för att harmonisera insolvensrätten och skapa enhetliga ramar för förfarandena för finansiell omstrukturering. Samtidigt bör man vara medveten om att det handlar om ett komplicerat sakområde, särskilt med tanke på de olika slags privilegierade samhällsgrupper och grupper av fordringsägare som finns.

| 38. | Kommittén förespråkar en översyn av de rättsliga ramarna, däribland också tillsynsreglerna, i syfte att undersöka de hinder som begränsar möjligheterna till värdepapperisering av tillgångar i sektorn för små och medelstora företag och som försvårar verksamheten för aktörer som erbjuder finansiering utanför banksektorn, samt en mindre restriktiv behandling av långsiktiga engagemang i infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

38.

Kommittén förespråkar en översyn av de rättsliga ramarna, däribland också tillsynsreglerna, i syfte att undersöka de hinder som begränsar möjligheterna till värdepapperisering av tillgångar i sektorn för små och medelstora företag och som försvårar verksamheten för aktörer som erbjuder finansiering utanför banksektorn, samt en mindre restriktiv behandling av långsiktiga engagemang i infrastrukturprojekt.

| 39. | När vissa medlemsstater stannar utanför bankunionen kan avsaknaden av en harmonisering av finansmarknaderna leda till problem. |
| --- | --- |

39.

När vissa medlemsstater stannar utanför bankunionen kan avsaknaden av en harmonisering av finansmarknaderna leda till problem.

| 40. | Kapitalmarknadsunionen måste vara öppen och konkurrenskraftig på global nivå och bör locka till sig internationella investeringar samtidigt som EU:s höga normer upprätthålls, bl.a. genom att säkerställa marknadens integritet och investerarnas finansiella stabilitet. |
| --- | --- |

40.

Kapitalmarknadsunionen måste vara öppen och konkurrenskraftig på global nivå och bör locka till sig internationella investeringar samtidigt som EU:s höga normer upprätthålls, bl.a. genom att säkerställa marknadens integritet och investerarnas finansiella stabilitet.

IV.   DIVERSIFIERING AV FINANSIERINGSKÄLLORNA FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

| 41. | Kommittén vill betona hur viktig sektorn för små och medelstora företag är för den europeiska ekonomin och regionernas utveckling. Det fanns fler än 20 miljoner små och medelstora företag i EU-27 och de stod för cirka 67 % av arbetstillfällena och 58 % av bruttoförädlingsvärdet. Dessutom fanns det nästan 19 miljoner små och medelstora företag som sysselsatte upp till 10 personer, och de stod för en femtedel av arbetstillfällena i EU. Små och medelstora företag lyckades under krisen 2008–2011 bättre än storföretagen med att stabilisera sysselsättningen, men samtidigt minskade deras bidrag till BNP i relativa tal (1). |
| --- | --- |

41.

Kommittén vill betona hur viktig sektorn för små och medelstora företag är för den europeiska ekonomin och regionernas utveckling. Det fanns fler än 20 miljoner små och medelstora företag i EU-27 och de stod för cirka 67 % av arbetstillfällena och 58 % av bruttoförädlingsvärdet. Dessutom fanns det nästan 19 miljoner små och medelstora företag som sysselsatte upp till 10 personer, och de stod för en femtedel av arbetstillfällena i EU. Små och medelstora företag lyckades under krisen 2008–2011 bättre än storföretagen med att stabilisera sysselsättningen, men samtidigt minskade deras bidrag till BNP i relativa tal (1).

| 42. | Små och medelstora företag har svårare att få tillgång till diversifierade finansieringskällor för sin verksamhet. Mer än 80 % av de externa finansieringskällorna för små och medelstora företag i EU utgörs av banklån, och 40 % av företagen använder sig av leasing som vanligen erbjuds av aktörer med koppling till bankerna. |
| --- | --- |

42.

Små och medelstora företag har svårare att få tillgång till diversifierade finansieringskällor för sin verksamhet. Mer än 80 % av de externa finansieringskällorna för små och medelstora företag i EU utgörs av banklån, och 40 % av företagen använder sig av leasing som vanligen erbjuds av aktörer med koppling till bankerna.

| 43. | De små och medelstora företagens svårigheter att få tillgång till banklån förstärks i tider av ekonomisk nedgång, och bankernas förfaranden har därför mer en konjunkturförstärkande än en konjunkturutjämnande verkan. |
| --- | --- |

43.

De små och medelstora företagens svårigheter att få tillgång till banklån förstärks i tider av ekonomisk nedgång, och bankernas förfaranden har därför mer en konjunkturförstärkande än en konjunkturutjämnande verkan.

| 44. | Det behövs ökad konkurrens för att minska banksektorns dominans som finansieringskälla i EU, särskilt för små och medelstora företag. Man bör kraftigt stödja arbetet med att avlägsna hinder för konkurrensen från aktörer och finansinstrument utanför banksektorn, nya aktörer och innovationer utanför den finansiella sektorn samt lagstiftningsinitiativ på detta område. |
| --- | --- |

44.

Det behövs ökad konkurrens för att minska banksektorns dominans som finansieringskälla i EU, särskilt för små och medelstora företag. Man bör kraftigt stödja arbetet med att avlägsna hinder för konkurrensen från aktörer och finansinstrument utanför banksektorn, nya aktörer och innovationer utanför den finansiella sektorn samt lagstiftningsinitiativ på detta område.

| 45. | Syftet med en kapitalmarknadsunion är inte att minska bankernas betydelse i den europeiska ekonomin. Man måste hitta rätt balans mellan å ena sidan åtgärder för att främja investmentbanktjänster och finansiering utanför banksektorn och å andra sidan finansiering i form av traditionella banklån. |
| --- | --- |

45.

Syftet med en kapitalmarknadsunion är inte att minska bankernas betydelse i den europeiska ekonomin. Man måste hitta rätt balans mellan å ena sidan åtgärder för att främja investmentbanktjänster och finansiering utanför banksektorn och å andra sidan finansiering i form av traditionella banklån.

| 46. | Vi välkomnar de insatser som medlemsstaterna gjort hittills, bland annat i form av ekonomiska stödprogram för små och medelstora företag (med garantier, bidrag, snabbare betalningar och startkapital). |
| --- | --- |

46.

Vi välkomnar de insatser som medlemsstaterna gjort hittills, bland annat i form av ekonomiska stödprogram för små och medelstora företag (med garantier, bidrag, snabbare betalningar och startkapital).

| 47. | Kommittén framhåller viktiga faktorer som underlättar utvecklingen av små och medelstora företag, t.ex. ett positivt företagsklimat, modern infrastruktur, att det finns högteknologiska sektorer i ekonomin samt en välutbildad arbetskraft. Initiativen för kapitalmarknadsunionen bör därför utarbetas på ett sådant sätt att de minskar kapitalanskaffningskostnaderna och når ut till den grupp av mikroföretag som både är flest till antalet och har svagast koppling till kapitalmarknaderna. Vi påpekar att det finns ett behov av att minimera den administrativa börda som följer av lagstiftningen. |
| --- | --- |

47.

Kommittén framhåller viktiga faktorer som underlättar utvecklingen av små och medelstora företag, t.ex. ett positivt företagsklimat, modern infrastruktur, att det finns högteknologiska sektorer i ekonomin samt en välutbildad arbetskraft. Initiativen för kapitalmarknadsunionen bör därför utarbetas på ett sådant sätt att de minskar kapitalanskaffningskostnaderna och når ut till den grupp av mikroföretag som både är flest till antalet och har svagast koppling till kapitalmarknaderna. Vi påpekar att det finns ett behov av att minimera den administrativa börda som följer av lagstiftningen.

| 48. | Vi fruktar att nya bestämmelser för EU:s banksektor (fjärde kapitalkravsdirektivet och kapitalkravsförordningen) kommer att minska de små och medelstora företagens tillgång till bankfinansiering ytterligare. Därför rekommenderas regelbundna undersökningar av vilka konsekvenser ovan nämnda förordningar får för de små och medelstora företagens tillgång till bankfinansiering i de enskilda länderna. |
| --- | --- |

48.

Vi fruktar att nya bestämmelser för EU:s banksektor (fjärde kapitalkravsdirektivet och kapitalkravsförordningen) kommer att minska de små och medelstora företagens tillgång till bankfinansiering ytterligare. Därför rekommenderas regelbundna undersökningar av vilka konsekvenser ovan nämnda förordningar får för de små och medelstora företagens tillgång till bankfinansiering i de enskilda länderna.

| 49. | De regionala och lokala bankerna har en viktig roll att spela vid finansieringen av små och medelstora företag, eftersom de har bättre kännedom om den lokala och regionala ekonomin och unika metoder för att bedöma risken vid utlåning till lokala företag. |
| --- | --- |

49.

De regionala och lokala bankerna har en viktig roll att spela vid finansieringen av små och medelstora företag, eftersom de har bättre kännedom om den lokala och regionala ekonomin och unika metoder för att bedöma risken vid utlåning till lokala företag.

V.   ATT STIMULERA KONKURRENSEN PÅ KAPITALMARKNADEN

| 50. | Kommittén hoppas att en gemensam kapitalmarknad kan bidra till att alternativ till de traditionella formerna av kredit- och investeringsförmedling utvecklas och sprids. Dessa former innebär stora möjligheter när det handlar om att förse lokala ekonomiska aktörer med investeringskapital. |
| --- | --- |

50.

Kommittén hoppas att en gemensam kapitalmarknad kan bidra till att alternativ till de traditionella formerna av kredit- och investeringsförmedling utvecklas och sprids. Dessa former innebär stora möjligheter när det handlar om att förse lokala ekonomiska aktörer med investeringskapital.

| 51. | Vi uppmanar kommissionen att sprida god praxis i fråga om alternativa finansieringsformer som är väl utvecklade i vissa av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

51.

Vi uppmanar kommissionen att sprida god praxis i fråga om alternativa finansieringsformer som är väl utvecklade i vissa av EU:s medlemsstater.

| 52. | I diskussionerna om och arbetet med kapitalmarknadsunionen bör man se till att det skapas lämpliga ramvillkor och i synnerhet en lämplig reglerings- och tillsynsnivå som stimulerar skuggbankssystemets och gräsrotsfinansieringens utveckling. Detta område spelar fortfarande en förhållandevis liten roll men har en betydande tillväxtdynamik (2). |
| --- | --- |

52.

I diskussionerna om och arbetet med kapitalmarknadsunionen bör man se till att det skapas lämpliga ramvillkor och i synnerhet en lämplig reglerings- och tillsynsnivå som stimulerar skuggbankssystemets och gräsrotsfinansieringens utveckling. Detta område spelar fortfarande en förhållandevis liten roll men har en betydande tillväxtdynamik (2).

| 53. | Alternativa finansieringsformer inriktade på små och medelstora företag, särskilt med förhöjd investeringsrisk, passar bättre för innovativa projekt. |
| --- | --- |

53.

Alternativa finansieringsformer inriktade på små och medelstora företag, särskilt med förhöjd investeringsrisk, passar bättre för innovativa projekt.

| 54. | Regelverket bör stimulera och inte begränsa tillgången till nya instrument och former för distribution av kapital. |
| --- | --- |

54.

Regelverket bör stimulera och inte begränsa tillgången till nya instrument och former för distribution av kapital.

VI.   SLUTKOMMENTARER

| 55. | Kommittén välkomnar kommissionens ökade intresse för problemet med tillgången till finansieringskällor utanför banksektorn. |
| --- | --- |

55.

Kommittén välkomnar kommissionens ökade intresse för problemet med tillgången till finansieringskällor utanför banksektorn.

| 56. | Grönboken ”Att bygga en kapitalmarknadsunion” är bara ett första steg mot skapandet av en gemensam kapitalmarknad. |
| --- | --- |

56.

Grönboken ”Att bygga en kapitalmarknadsunion” är bara ett första steg mot skapandet av en gemensam kapitalmarknad.

| 57. | Vi är beredda att delta i det fortsatta arbetet och anser att ett differentierat regionalt och lokalt perspektiv kommer att göra det möjligt att skapa föreskrifter där hänsyn tas till alla parters behov. |
| --- | --- |

57.

Vi är beredda att delta i det fortsatta arbetet och anser att ett differentierat regionalt och lokalt perspektiv kommer att göra det möjligt att skapa föreskrifter där hänsyn tas till alla parters behov.

| 58. | Kommittén efterlyser en diskussion om det detaljerade arbetsprogrammet, som bör skapa den dynamik som krävs för att hålla den planerade tidsfristen för upprättandet av den gemensamma kapitalmarknaden. |
| --- | --- |

58.

Kommittén efterlyser en diskussion om det detaljerade arbetsprogrammet, som bör skapa den dynamik som krävs för att hålla den planerade tidsfristen för upprättandet av den gemensamma kapitalmarknaden.

| 59. | Olika parter måste involveras så att ett helt tillfredsställande dokument kan utarbetas, där hänsyn tas till de varierande behoven i de enskilda regionerna och sektorerna. |
| --- | --- |

59.

Olika parter måste involveras så att ett helt tillfredsställande dokument kan utarbetas, där hänsyn tas till de varierande behoven i de enskilda regionerna och sektorerna.

| 60. | Vi framhåller behovet av att stärka programmen för att öka kunskaperna i finansieringsfrågor och utbildningen i samhället om möjligheterna till och behoven av investeringar. Nationella initiativ och allmäneuropeiska projekt av typen ”konsumenternas klassrum” (Consumer Classroom) måste kompletteras och stödjas. |
| --- | --- |

60.

Vi framhåller behovet av att stärka programmen för att öka kunskaperna i finansieringsfrågor och utbildningen i samhället om möjligheterna till och behoven av investeringar. Nationella initiativ och allmäneuropeiska projekt av typen ”konsumenternas klassrum” (Consumer Classroom) måste kompletteras och stödjas.

| 61. | Vi uppmanar till en fortsatt offentlig debatt om grönboken ”Att bygga en kapitalmarknadsunion” och om den åtföljande översynen av prospekt- och värdepapperiseringsdirektivet. |
| --- | --- |

61.

Vi uppmanar till en fortsatt offentlig debatt om grönboken ”Att bygga en kapitalmarknadsunion” och om den åtföljande översynen av prospekt- och värdepapperiseringsdirektivet.

Bryssel den 8 juli 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Annual Report on European SMEs 2012/2013, Europeiska kommissionen, oktober 2013.

1

Annual Report on European SMEs 2012/2013

(2)  The European Alternative Finance Benchmarking Report, University of Cambridge, februari 2015.

2

The European Alternative Finance Benchmarking Report

---

| 22.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 313/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 313/22

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén: ”Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler”

(2015/C 313/06)

| Föredragande: | Olga ZRIHEN (BE–PES), ledamot av det vallonska parlamentet |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken: ”Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler”
  COM(2015) 12 final |

Föredragande:

Olga ZRIHEN (BE–PES), ledamot av det vallonska parlamentet

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken: ”Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler”

COM(2015) 12 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén välkomnar att kommissionens meddelande, tillsammans med investeringsplanen, omsätter den nya kommissionens prioritering att åter få fart på de offentliga och privata investeringarna mot bakgrund av de rådande betydande underinvesteringarna. Utgående från samma BNP-nivå är nämligen investeringsnivån i EU i årsgenomsnitt för närvarande 230–370 miljarder euro lägre än 2007. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar att kommissionens meddelande, tillsammans med investeringsplanen, omsätter den nya kommissionens prioritering att åter få fart på de offentliga och privata investeringarna mot bakgrund av de rådande betydande underinvesteringarna. Utgående från samma BNP-nivå är nämligen investeringsnivån i EU i årsgenomsnitt för närvarande 230–370 miljarder euro lägre än 2007.

| 2. | ReK ställer sig bakom kommissionens mål att säkerställa bästa möjliga utnyttjande av flexibiliteten när de befintliga bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten (nedan kallad pakten) tolkas i syfte att särskilt se till att pakten får de konjunkturutjämnande effekter som är nödvändiga i den nuvarande situationen med låg tillväxt, en genomsnittlig arbetslöshet i EU som är extremt hög och regionala skillnader som håller på att förvärras på grund av den ojämna nedgången i investeringar som främst har drabbat de svagaste länderna. Detta mål bör vara mer långsiktigt än den investeringsplan som utgör en utgångspunkt för kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

2.

ReK ställer sig bakom kommissionens mål att säkerställa bästa möjliga utnyttjande av flexibiliteten när de befintliga bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten (nedan kallad pakten) tolkas i syfte att särskilt se till att pakten får de konjunkturutjämnande effekter som är nödvändiga i den nuvarande situationen med låg tillväxt, en genomsnittlig arbetslöshet i EU som är extremt hög och regionala skillnader som håller på att förvärras på grund av den ojämna nedgången i investeringar som främst har drabbat de svagaste länderna. Detta mål bör vara mer långsiktigt än den investeringsplan som utgör en utgångspunkt för kommissionens meddelande.

| 3. | Kommissionen har lagt fram en text utan föregående samråd med övriga EU-institutioner och utan interinstitutionellt förfarande. Kommittén ställer sig också frågande till den rättsliga säkerhet som detta ”tolkningsmeddelande” erbjuder med tanke på att det inte är bindande och att ett sådant rättsinstrument inte uttryckligen föreskrivs i pakten, vilket gör att det kan bli föremål för rättsliga förfaranden inför Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har lagt fram en text utan föregående samråd med övriga EU-institutioner och utan interinstitutionellt förfarande. Kommittén ställer sig också frågande till den rättsliga säkerhet som detta ”tolkningsmeddelande” erbjuder med tanke på att det inte är bindande och att ett sådant rättsinstrument inte uttryckligen föreskrivs i pakten, vilket gör att det kan bli föremål för rättsliga förfaranden inför Europeiska unionens domstol.

| 4. | Det krävs ett klargörande avseende den andel av utgifterna inom den nationella samfinansieringen som kan avlägsnas från beräkningar av det strukturella budgetsaldot för att paktens förebyggande del ska respekteras. |
| --- | --- |

4.

Det krävs ett klargörande avseende den andel av utgifterna inom den nationella samfinansieringen som kan avlägsnas från beräkningar av det strukturella budgetsaldot för att paktens förebyggande del ska respekteras.

| 5. | Villkoren för tillämpningen av flexibiliteten, bl.a. att den huvudsakligen begränsas till paktens förebyggande del, är för restriktiva för att de ska kunna tillämpas enhetligt i hela EU och ge en reell effekt på medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga och beaktar inte omfattningen av underinvesteringarna på nationell och regional nivå. Vi anser därför att tillämpningen av flexibiliteten i fråga om investeringar måste utvidgas till alla medlemsstater, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om detta. |
| --- | --- |

5.

Villkoren för tillämpningen av flexibiliteten, bl.a. att den huvudsakligen begränsas till paktens förebyggande del, är för restriktiva för att de ska kunna tillämpas enhetligt i hela EU och ge en reell effekt på medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga och beaktar inte omfattningen av underinvesteringarna på nationell och regional nivå. Vi anser därför att tillämpningen av flexibiliteten i fråga om investeringar måste utvidgas till alla medlemsstater, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om detta.

| 6. | ReK välkomnar utvidgningen inom paktens förebyggande del av tillämpningsområdet för investeringsklausulen för att ta hänsyn till medlemsstaternas investeringsprogram, särskilt inom ramen för struktur- och sammanhållningspolitiken, ungdomssysselsättningsinitiativet, de transeuropeiska näten och Fonden för ett sammanlänkat Europa, samt medfinansieringen inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och upprepar sin vilja att bekämpa den ekonomiska krisen och den ständigt växande klyftan mellan Europas centrum och randområdena med hjälp av konjunkturutjämnande åtgärder som syftar till att få fart på investeringarna genom att åter sätta förtroendefrågan högt på EU:s dagordning. ReK bekräftar därför sin ståndpunkt från yttrandet av den 17 april 2015 om förslaget till förordning om Efsi att all nationell medfinansiering av Efsi bör undantas från beräkningarna inom pakten, oavsett vilken situation medlemsstaterna befinner sig i när det gäller pakten, för att undvika risken att de länder som har störst behov av nya investeringar inte ens kan göra de investeringar som stöds genom EU-finansiering. Därför bör man inte hindra medfinansiering av investeringsprojekt och man bör undvika att förvärra skillnaden i tillväxt inom euroområdet. |
| --- | --- |

6.

ReK välkomnar utvidgningen inom paktens förebyggande del av tillämpningsområdet för investeringsklausulen för att ta hänsyn till medlemsstaternas investeringsprogram, särskilt inom ramen för struktur- och sammanhållningspolitiken, ungdomssysselsättningsinitiativet, de transeuropeiska näten och Fonden för ett sammanlänkat Europa, samt medfinansieringen inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och upprepar sin vilja att bekämpa den ekonomiska krisen och den ständigt växande klyftan mellan Europas centrum och randområdena med hjälp av konjunkturutjämnande åtgärder som syftar till att få fart på investeringarna genom att åter sätta förtroendefrågan högt på EU:s dagordning. ReK bekräftar därför sin ståndpunkt från yttrandet av den 17 april 2015 om förslaget till förordning om Efsi att all nationell medfinansiering av Efsi bör undantas från beräkningarna inom pakten, oavsett vilken situation medlemsstaterna befinner sig i när det gäller pakten, för att undvika risken att de länder som har störst behov av nya investeringar inte ens kan göra de investeringar som stöds genom EU-finansiering. Därför bör man inte hindra medfinansiering av investeringsprojekt och man bör undvika att förvärra skillnaden i tillväxt inom euroområdet.

| 7. | Vi erinrar om att ReK konsekvent har förespråkat att medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas offentliga utgifter för medfinansiering inom ramen för struktur- och investeringsfonderna inte ska beaktas bland de strukturella, offentliga eller liknande utgifter som fastställs i pakten, utan ytterligare villkor, eftersom dessa investeringar per definition är investeringar av allmänt europeiskt intresse vars hävstångseffekt i fråga om hållbar tillväxt är bevisad. |
| --- | --- |

7.

Vi erinrar om att ReK konsekvent har förespråkat att medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas offentliga utgifter för medfinansiering inom ramen för struktur- och investeringsfonderna inte ska beaktas bland de strukturella, offentliga eller liknande utgifter som fastställs i pakten, utan ytterligare villkor, eftersom dessa investeringar per definition är investeringar av allmänt europeiskt intresse vars hävstångseffekt i fråga om hållbar tillväxt är bevisad.

| 8. | Redan före kommissionens bedömning av efterlevnaden av pakten beror beaktandet av medlemsstaternas bidrag till den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) på hur Europeiska unionens statistikkontor (Eurostat) klassificerar dem statistiskt i enlighet med de gällande definitionerna i Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). |
| --- | --- |

8.

Redan före kommissionens bedömning av efterlevnaden av pakten beror beaktandet av medlemsstaternas bidrag till den nya Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) på hur Europeiska unionens statistikkontor (Eurostat) klassificerar dem statistiskt i enlighet med de gällande definitionerna i Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS).

| 9. | Strukturreformsklausulen i den förebyggande delen och det sätt på vilket strukturreformplanerna beaktas i den korrigerande delen kan få en stark stimulanseffekt förutsatt att man preciserar vilka typer av strukturreformer som är godtagbara i det nya systemet. I en sådan precisering bör man beakta behovet av att strukturreformerna ger positiva socioekonomiska resultat, inte strider mot den övergripande sociala klausulen i artikel 9 i EUF-fördraget och bidrar till bättre administrativ kapacitet samt att strukturreformer kräver en infasnings- eller övergångsperiod och innebär vissa kostnader på kort sikt innan de bär frukt och ger de önskade positiva resultaten, även på budgetområdet. |
| --- | --- |

9.

Strukturreformsklausulen i den förebyggande delen och det sätt på vilket strukturreformplanerna beaktas i den korrigerande delen kan få en stark stimulanseffekt förutsatt att man preciserar vilka typer av strukturreformer som är godtagbara i det nya systemet. I en sådan precisering bör man beakta behovet av att strukturreformerna ger positiva socioekonomiska resultat, inte strider mot den övergripande sociala klausulen i artikel 9 i EUF-fördraget och bidrar till bättre administrativ kapacitet samt att strukturreformer kräver en infasnings- eller övergångsperiod och innebär vissa kostnader på kort sikt innan de bär frukt och ger de önskade positiva resultaten, även på budgetområdet.

| 10. | Kommittén beklagar att meddelandet inte mer noggrant avgränsar den typ av ”ovanliga händelser” utanför en medlemsstats kontroll som skulle tillåta medlemsstaten att tillfälligt avvika från anpassningsbanan för att nå sitt medelfristiga budgetmål, och därigenom ger kommissionen ett mycket stort politiskt bedömningsutrymme som kan leda till förmånsbehandling av den ena eller den andra medlemsstaten. |
| --- | --- |

10.

Kommittén beklagar att meddelandet inte mer noggrant avgränsar den typ av ”ovanliga händelser” utanför en medlemsstats kontroll som skulle tillåta medlemsstaten att tillfälligt avvika från anpassningsbanan för att nå sitt medelfristiga budgetmål, och därigenom ger kommissionen ett mycket stort politiskt bedömningsutrymme som kan leda till förmånsbehandling av den ena eller den andra medlemsstaten.

Förslag till ytterligare reformer

| 11. | ReK efterlyser på nytt en översyn (1) av metoderna för att beräkna det ”strukturella underskottet”, eftersom begreppet i sin nuvarande form inte tar hänsyn till vare sig de nationella och regionala ekonomiernas särdrag eller de strukturella skillnaderna i de offentliga utgifterna på nationell och regional nivå eller skillnaden mellan löpande utgifter och investeringsutgifter. Dessutom bygger begreppet på teoretiska beräkningar av tillväxtpotentialen som inte kan kontrolleras empiriskt och därför är omtvistliga och som öppnar dörren för ett skönsmässigt genomförande av pakten. |
| --- | --- |

11.

ReK efterlyser på nytt en översyn (1) av metoderna för att beräkna det ”strukturella underskottet”, eftersom begreppet i sin nuvarande form inte tar hänsyn till vare sig de nationella och regionala ekonomiernas särdrag eller de strukturella skillnaderna i de offentliga utgifterna på nationell och regional nivå eller skillnaden mellan löpande utgifter och investeringsutgifter. Dessutom bygger begreppet på teoretiska beräkningar av tillväxtpotentialen som inte kan kontrolleras empiriskt och därför är omtvistliga och som öppnar dörren för ett skönsmässigt genomförande av pakten.

| 12. | Vi uppmanar kommissionen att bedöma om den nuvarande regeln om 1/20 för skuldminskning är genomförbar och om den bör ses över. |
| --- | --- |

12.

Vi uppmanar kommissionen att bedöma om den nuvarande regeln om 1/20 för skuldminskning är genomförbar och om den bör ses över.

| 13. | Kommittén föreslår att man inom ramen för förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska använda sig av hjälpindikatorer för regionala skillnader i syfte att beakta eventuella strukturella obalanser i den territoriella sammanhållningen som medlemsstaterna kan ställas inför och som kan påverka omfattningen av och takten på den finanspolitiska konsolideringen och eventuella strukturreformer. |
| --- | --- |

13.

Kommittén föreslår att man inom ramen för förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska använda sig av hjälpindikatorer för regionala skillnader i syfte att beakta eventuella strukturella obalanser i den territoriella sammanhållningen som medlemsstaterna kan ställas inför och som kan påverka omfattningen av och takten på den finanspolitiska konsolideringen och eventuella strukturreformer.

För en EU-agenda för att främja investeringar av hög kvalitet

| 14. | Kommittén understryker att investeringsplanen bör ingå i en bredare EU-strategi som har nära koppling till översynen av Europa 2020-strategin och som syftar till att möjliggöra en hållbar och sysselsättningsskapande tillväxt genom att stimulera offentliga och privata investeringar och förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft samt genom strukturreformer med positiva socioekonomiska effekter som bidrar till bättre administrativ kapacitet. I detta sammanhang framhåller vi de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att åter få fart på investeringarna för sysselsättning och tillväxt med tanke på att omkring 55 % av alla offentliga investeringar gjordes av myndigheter på nivån under den nationella under 2013 (2). |
| --- | --- |

14.

Kommittén understryker att investeringsplanen bör ingå i en bredare EU-strategi som har nära koppling till översynen av Europa 2020-strategin och som syftar till att möjliggöra en hållbar och sysselsättningsskapande tillväxt genom att stimulera offentliga och privata investeringar och förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft samt genom strukturreformer med positiva socioekonomiska effekter som bidrar till bättre administrativ kapacitet. I detta sammanhang framhåller vi de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att åter få fart på investeringarna för sysselsättning och tillväxt med tanke på att omkring 55 % av alla offentliga investeringar gjordes av myndigheter på nivån under den nationella under 2013 (2).

| 15. | Vi vill upprepa ett antal förslag som syftar till att främja investeringar av hög kvalitet på EU-nivå (3):






  — | Begäran inom ramen för halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin att man ska ta med en indikator för investeringsnivån i den makroekonomiska resultattavlan. |
| --- | --- | --- |

15.

Vi vill upprepa ett antal förslag som syftar till att främja investeringar av hög kvalitet på EU-nivå (3):

—

Begäran inom ramen för halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin att man ska ta med en indikator för investeringsnivån i den makroekonomiska resultattavlan.

| — | Uppmaningen till kommissionen att lägga fram en vitbok som fastställer en typologi på EU-nivå för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna, i förhållande till deras långsiktiga effekter. |
| --- | --- |

—

Uppmaningen till kommissionen att lägga fram en vitbok som fastställer en typologi på EU-nivå för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna, i förhållande till deras långsiktiga effekter.

| — | Uppmaningen till kommissionen att inkludera ett kapitel om kvaliteten på de offentliga investeringarna, även på nivån under den nationella, i alla årliga rapporter om de offentliga finanserna i Ekonomiska och monetära unionen (EMU). |
| --- | --- |

—

Uppmaningen till kommissionen att inkludera ett kapitel om kvaliteten på de offentliga investeringarna, även på nivån under den nationella, i alla årliga rapporter om de offentliga finanserna i Ekonomiska och monetära unionen (EMU).

| 16. | ReK upprepar sin begäran till kommissionen att utvärdera hur de nya reglerna i ENS 2010 påverkar de offentliga myndigheternas investeringsförmåga och värna principen om icke-diskriminering mellan offentliga och privata investeringar enligt artikel 345 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

16.

ReK upprepar sin begäran till kommissionen att utvärdera hur de nya reglerna i ENS 2010 påverkar de offentliga myndigheternas investeringsförmåga och värna principen om icke-diskriminering mellan offentliga och privata investeringar enligt artikel 345 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

För ett bättre deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i processen för ekonomisk styrning

| 17. | Kommittén vill fästa Europaparlamentets, rådets och kommissionens, samt medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas, uppmärksamhet på övervakningsrapporten om Europa 2020-strategin, som utarbetas årligen av den specialiserade plattformen inom ReK, och framhåller särskilt de synpunkter som rör den ekonomiska styrningen och den europeiska planeringsterminen i den 5:e upplagan från oktober 2014 (4). |
| --- | --- |

17.

Kommittén vill fästa Europaparlamentets, rådets och kommissionens, samt medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas, uppmärksamhet på övervakningsrapporten om Europa 2020-strategin, som utarbetas årligen av den specialiserade plattformen inom ReK, och framhåller särskilt de synpunkter som rör den ekonomiska styrningen och den europeiska planeringsterminen i den 5:e upplagan från oktober 2014 (4).

| 18. | ReK anser att deltagandet och beaktandet av de lokala och regionala myndigheterna i processen för samordning av den ekonomiska politiken – trots förbättringar – fortfarande är otillräckligt och medför problem för de nationella reformprogrammens och de landsspecifika rekommendationernas representativitet, legitimitet och fullständighet. Därför föreslår vi ett bättre deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i den europeiska planeringsterminen i enlighet med modellen med den partnerskapsprincip som gäller för strukturfonderna. |
| --- | --- |

18.

ReK anser att deltagandet och beaktandet av de lokala och regionala myndigheterna i processen för samordning av den ekonomiska politiken – trots förbättringar – fortfarande är otillräckligt och medför problem för de nationella reformprogrammens och de landsspecifika rekommendationernas representativitet, legitimitet och fullständighet. Därför föreslår vi ett bättre deltagande av de lokala och regionala myndigheterna i den europeiska planeringsterminen i enlighet med modellen med den partnerskapsprincip som gäller för strukturfonderna.

Ekonomiska och monetära unionen och dess sociala dimension

| 19. | Kommittén framhåller på nytt sin övertygelse att EMU:s trovärdighet och legitimitet i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget bygger på förmågan att bevisa att EMU främjar sociala framsteg och att sysselsättning och sociala normer inte betraktas som underordnade makroekonomiska och budgetmässiga hänsyn. |
| --- | --- |

19.

Kommittén framhåller på nytt sin övertygelse att EMU:s trovärdighet och legitimitet i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget bygger på förmågan att bevisa att EMU främjar sociala framsteg och att sysselsättning och sociala normer inte betraktas som underordnade makroekonomiska och budgetmässiga hänsyn.

| 20. | Vi uppmanar därför kommissionen att integrera handlingsalternativen i kommissionens meddelande om att stärka EMU:s sociala dimension från 2012 och paketet om sociala investeringar från 2013 i uppföljningen av de fem ordförandenas rapport om EMU:s framtid, som lades fram i juni 2015. Samtidigt som denna uppföljning tillgodoser behovet av att bevara existensen och samexistensen av de olika sociala modellerna inom EMU, bör den särskilt undersöka möjligheten till incitamentsmekanismer för reformer i syfte att påskynda genomförandet av de sociala målen i Europa 2020-strategin samt mekanismer för samordning av de automatiska stabilisatorerna på EMU-nivå (5). |
| --- | --- |

20.

Vi uppmanar därför kommissionen att integrera handlingsalternativen i kommissionens meddelande om att stärka EMU:s sociala dimension från 2012 och paketet om sociala investeringar från 2013 i uppföljningen av de fem ordförandenas rapport om EMU:s framtid, som lades fram i juni 2015. Samtidigt som denna uppföljning tillgodoser behovet av att bevara existensen och samexistensen av de olika sociala modellerna inom EMU, bör den särskilt undersöka möjligheten till incitamentsmekanismer för reformer i syfte att påskynda genomförandet av de sociala målen i Europa 2020-strategin samt mekanismer för samordning av de automatiska stabilisatorerna på EMU-nivå (5).

Bryssel den 9 juli 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se punkt 25 i ReK:s yttrande av den 3 december 2014 om ”Främjande av kvaliteten på de offentliga utgifterna i frågor som omfattas av EU-åtgärder”, föredragande: Catiuscia Marini (IT–PES), COR-2014-04885-00-00-AC-TRA.

1

(2)  Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: ”Investering för tillväxt och sysselsättning”, COM(2014) 473.

2

(3)  Yttrande om ”Främjande av kvaliteten på de offentliga utgifterna i frågor som omfattas av EU-åtgärder”, COR-2014-04885 – BUDG-V-009 (EUT C 19, 21.1.2015, s. 4).

3

(4)  Regionkommittén (2014), 5th CoR Monitoring Report on Europe 2020, oktober 2014, COR-2014-05553.

4

5th CoR Monitoring Report on Europe 2020

(5)  ReK:s yttrande om ”EU:s paket om sociala investeringar”, punkt 20 (ECOS-V-042, 9.10.2013).

5

---

| 22.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 313/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 313/25

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny europeisk grannskapspolitik

(2015/C 313/07)

| Huvudföredragande: | Nikolaos CHIOTAKIS (Grekland, EPP), ledamot av kommunfullmäktige i Kifissia |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Gemensamt samrådsdokument ”Mot en ny europeisk grannskapspolitik”
  JOIN(2015) 6 final |

Huvudföredragande:

Nikolaos CHIOTAKIS (Grekland, EPP), ledamot av kommunfullmäktige i Kifissia

Referensdokument:

Gemensamt samrådsdokument ”Mot en ny europeisk grannskapspolitik”

JOIN(2015) 6 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande kommentarer

| 1. | Den europeiska grannskapspolitiken (EGP) utvecklades 2003 (1) för att stärka förbindelserna mellan EU och dess grannländer. En hörnsten i denna politik är en gradvis integrering genom genomförandet av politiska, ekonomiska och institutionella reformer, med beaktande av engagemanget för de gemensamma värderingarna, varav de främsta är demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, icke-diskriminering och jämställdhet. |
| --- | --- |

1.

Den europeiska grannskapspolitiken (EGP) utvecklades 2003 (1) för att stärka förbindelserna mellan EU och dess grannländer. En hörnsten i denna politik är en gradvis integrering genom genomförandet av politiska, ekonomiska och institutionella reformer, med beaktande av engagemanget för de gemensamma värderingarna, varav de främsta är demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, icke-diskriminering och jämställdhet.

| 2. | Hittills har grannskapspolitiken kretsat kring tre huvudpelare: a) bygga upp demokratin, b) främja den ekonomiska utvecklingen och c) stärka grannskapets båda regionala dimensioner (unionen för Medelhavsområdet (2) och det östliga partnerskapet (3)). Det fleråriga genomförandet av grannskapspolitiken har bidragit positivt till att främja de fastställda målen. EU:s förbindelser med EGP-partnerna har utvecklats avsevärt, dock i mycket varierande omfattning. Det är därför viktigt att fortsätta att anpassa politiken till den ständigt föränderliga internationella miljön för att tillgodose de nya behov som ständigt uppstår. |
| --- | --- |

2.

Hittills har grannskapspolitiken kretsat kring tre huvudpelare: a) bygga upp demokratin, b) främja den ekonomiska utvecklingen och c) stärka grannskapets båda regionala dimensioner (unionen för Medelhavsområdet (2) och det östliga partnerskapet (3)). Det fleråriga genomförandet av grannskapspolitiken har bidragit positivt till att främja de fastställda målen. EU:s förbindelser med EGP-partnerna har utvecklats avsevärt, dock i mycket varierande omfattning. Det är därför viktigt att fortsätta att anpassa politiken till den ständigt föränderliga internationella miljön för att tillgodose de nya behov som ständigt uppstår.

| 3. | Kommittén konstaterar att trots att de yttersta randområdena utgör EU:s mest avlägset belägna sjögränser och Europeiska kommissionen erkänner deras roll som Europas ”förposter” på andra kontinenter, utvecklades den europeiska grannskapspolitiken från början utan att denna realitet beaktades, vare sig under det inledande utarbetandet eller under efterföljande omarbetningar. |
| --- | --- |

3.

Kommittén konstaterar att trots att de yttersta randområdena utgör EU:s mest avlägset belägna sjögränser och Europeiska kommissionen erkänner deras roll som Europas ”förposter” på andra kontinenter, utvecklades den europeiska grannskapspolitiken från början utan att denna realitet beaktades, vare sig under det inledande utarbetandet eller under efterföljande omarbetningar.

Allmänna kommentarer

| 4. | Kommittén tar som utgångspunkt iakttagelsen att även om den europeiska grannskapspolitiken vid första anblicken kan tyckas falla nästan uteslutande inom de nationella regeringarnas befogenhetsområde, så spelar faktiskt de lokala och regionala myndigheterna och deras samarbetsnätverk (sammanslutningar och nätverk av städer och europeiska grupperingar för territoriellt samarbete) en viktig roll på detta område. Följaktligen kan grannskapspolitiken inte enbart vara en process mellan regeringarna och EU-institutionerna, utan bör även möjliggöra deltagande av andra aktörer i partnerländerna, särskilt de lokala och regionala myndigheterna. Vi vill dessutom rikta särskild uppmärksamhet mot stadsdiplomati som en mekanism för att stödja dialogen mellan lokala och regionala organ på internationell nivå som bidrar till att skapa ett gemensamt område för stabilitet, säkerhet och välstånd. |
| --- | --- |

4.

Kommittén tar som utgångspunkt iakttagelsen att även om den europeiska grannskapspolitiken vid första anblicken kan tyckas falla nästan uteslutande inom de nationella regeringarnas befogenhetsområde, så spelar faktiskt de lokala och regionala myndigheterna och deras samarbetsnätverk (sammanslutningar och nätverk av städer och europeiska grupperingar för territoriellt samarbete) en viktig roll på detta område. Följaktligen kan grannskapspolitiken inte enbart vara en process mellan regeringarna och EU-institutionerna, utan bör även möjliggöra deltagande av andra aktörer i partnerländerna, särskilt de lokala och regionala myndigheterna. Vi vill dessutom rikta särskild uppmärksamhet mot stadsdiplomati som en mekanism för att stödja dialogen mellan lokala och regionala organ på internationell nivå som bidrar till att skapa ett gemensamt område för stabilitet, säkerhet och välstånd.

| 5. | De lokala och regionala myndigheterna måste göras delaktiga i alla faser av grannskapspolitiken: fastställande av prioriteringar, utvärdering av resultat och granskning av innehållet i regeringarnas politik. Det finns flera orsaker till att grannskapspolitiken inte enbart kan bygga på samarbete med partnerländernas regeringar:






  — | Partnerländerna i öster och söder har inte nödvändigtvis regeringar som stöder EU:s värderingar och normer. |
| --- | --- | --- |

5.

De lokala och regionala myndigheterna måste göras delaktiga i alla faser av grannskapspolitiken: fastställande av prioriteringar, utvärdering av resultat och granskning av innehållet i regeringarnas politik. Det finns flera orsaker till att grannskapspolitiken inte enbart kan bygga på samarbete med partnerländernas regeringar:

—

Partnerländerna i öster och söder har inte nödvändigtvis regeringar som stöder EU:s värderingar och normer.

| — | Regeringarna i dessa länder är inte alltid tillräckligt stabila, och kontinuiteten kan äventyras genom frekventa ändringar i sammansättningen av dem som sitter vid makten. |
| --- | --- |

—

Regeringarna i dessa länder är inte alltid tillräckligt stabila, och kontinuiteten kan äventyras genom frekventa ändringar i sammansättningen av dem som sitter vid makten.

| — | För att processen för att hjälpa dessa länder att införliva EU:s värderingar ska lyckas (inbegripet verkliga framsteg när det gäller att fördjupa demokratin och utveckla effektiva regionala partnerskap inom grannskapspolitiken) måste en betydande del av samhället känna ansvar för detta. |
| --- | --- |

—

För att processen för att hjälpa dessa länder att införliva EU:s värderingar ska lyckas (inbegripet verkliga framsteg när det gäller att fördjupa demokratin och utveckla effektiva regionala partnerskap inom grannskapspolitiken) måste en betydande del av samhället känna ansvar för detta.

| 6. | Det är mycket viktigt att involvera den lokala och regionala förvaltningsnivån i EU:s åtgärder beträffande EGP-regionen, eftersom demokratiuppbyggnad och övergång till demokrati först och främst börjar på gräsrotsnivå och inte kan påtvingas uppifrån. För att demokratin ska vara stabil och djupt rotad måste lokalsamhället som helhet anamma den. Denna uppgift bör omfatta alla förvaltningsnivåer på ett öppet sätt, med början i kommuner och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

6.

Det är mycket viktigt att involvera den lokala och regionala förvaltningsnivån i EU:s åtgärder beträffande EGP-regionen, eftersom demokratiuppbyggnad och övergång till demokrati först och främst börjar på gräsrotsnivå och inte kan påtvingas uppifrån. För att demokratin ska vara stabil och djupt rotad måste lokalsamhället som helhet anamma den. Denna uppgift bör omfatta alla förvaltningsnivåer på ett öppet sätt, med början i kommuner och lokala myndigheter.

| 7. | ReK anser att genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken också bör involvera det civila samhällets institutioner, företag och forskare. Deras deltagande har en stor betydelse när det gäller att identifiera behoven på fältet, bygga upp starka partnerskap och uppnå gemensamma mål. |
| --- | --- |

7.

ReK anser att genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken också bör involvera det civila samhällets institutioner, företag och forskare. Deras deltagande har en stor betydelse när det gäller att identifiera behoven på fältet, bygga upp starka partnerskap och uppnå gemensamma mål.

| 8. | Vi välkomnar EU:s insatser för att stödja inrättandet av varaktiga politiska och administrativa strukturer och anser att dessa insatser bör innefatta stöd till lokal institutionsuppbyggnad genom att tillhandahålla effektivt tekniskt stöd och utbildning till de lokala och regionala förvaltningarna, i syfte att säkerställa en effektiv användning av det humanitära stödet och de befintliga och framtida finansieringsinstrumenten för att främja social, ekonomisk och territoriell utveckling. |
| --- | --- |

8.

Vi välkomnar EU:s insatser för att stödja inrättandet av varaktiga politiska och administrativa strukturer och anser att dessa insatser bör innefatta stöd till lokal institutionsuppbyggnad genom att tillhandahålla effektivt tekniskt stöd och utbildning till de lokala och regionala förvaltningarna, i syfte att säkerställa en effektiv användning av det humanitära stödet och de befintliga och framtida finansieringsinstrumenten för att främja social, ekonomisk och territoriell utveckling.

| 9. | ReK gör kraftiga ansträngningar och lägger stora resurser på att utveckla den europeiska grannskapspolitikens lokala och regionala dimension. År 2010 inrättade kommittén församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), och år 2011 inrättade man konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap). Syftet med dessa organ är för det första att sprida koncept som kommer att föra EGP-partnerländerna närmare EU och för det andra att främja interna reformer och kapacitetsuppbyggnad på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

9.

ReK gör kraftiga ansträngningar och lägger stora resurser på att utveckla den europeiska grannskapspolitikens lokala och regionala dimension. År 2010 inrättade kommittén församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), och år 2011 inrättade man konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap). Syftet med dessa organ är för det första att sprida koncept som kommer att föra EGP-partnerländerna närmare EU och för det andra att främja interna reformer och kapacitetsuppbyggnad på lokal och regional nivå.

Prioriteringar

| 10. | Det är mycket viktigt att EU fortsätter att vara den främsta strategiska partnern för länderna i södra och östra Medelhavsområdet och inom det östliga partnerskapet. EU måste vara i stånd att hjälpa sina grannländer att fastställa en tydlig väg mot en blomstrande framtid och lägga grunden för bättre styrning, samtidigt som deras nationella suveränitet respekteras. |
| --- | --- |

10.

Det är mycket viktigt att EU fortsätter att vara den främsta strategiska partnern för länderna i södra och östra Medelhavsområdet och inom det östliga partnerskapet. EU måste vara i stånd att hjälpa sina grannländer att fastställa en tydlig väg mot en blomstrande framtid och lägga grunden för bättre styrning, samtidigt som deras nationella suveränitet respekteras.

| 11. | Kommissionens avsikt att främja subregionalt samarbete som ett sätt att utveckla ekonomiska förbindelser är mycket välkommen och betydelsefull, eftersom detta i sig självt skulle bidra betydligt till att öka välståndet i dessa regioner. Både Arlem och Corleap är initiativ som skapar kontakter mellan EU och partnerna i söder respektive öster, och bidrar således till att förbättra det regionala samarbetet. |
| --- | --- |

11.

Kommissionens avsikt att främja subregionalt samarbete som ett sätt att utveckla ekonomiska förbindelser är mycket välkommen och betydelsefull, eftersom detta i sig självt skulle bidra betydligt till att öka välståndet i dessa regioner. Både Arlem och Corleap är initiativ som skapar kontakter mellan EU och partnerna i söder respektive öster, och bidrar således till att förbättra det regionala samarbetet.

Flexibilitet och anpassningsförmåga

| 12. | Det råder stor enighet om att utvidgningspolitiken har varit den mest framgångsrika grannskapspolitiken. Genom att erbjuda ”allt inklusive institutioner” till länder i Central- och Östeuropa fungerade EU som en katalysator för förändring och som normsättare. Det är dock viktigt att komma ihåg att utsikterna till EU-medlemskap inte är öppna för Medelhavsländerna inom den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

12.

Det råder stor enighet om att utvidgningspolitiken har varit den mest framgångsrika grannskapspolitiken. Genom att erbjuda ”allt inklusive institutioner” till länder i Central- och Östeuropa fungerade EU som en katalysator för förändring och som normsättare. Det är dock viktigt att komma ihåg att utsikterna till EU-medlemskap inte är öppna för Medelhavsländerna inom den europeiska grannskapspolitiken.

| 13. | EU:s utvidgning och den europeiska grannskapspolitiken är två skilda politikområden med olika mål, och de bör inte blandas ihop. De europeiska länder som är EGP-partner kan dock ansöka om medlemskap om de uppfyller villkoren i artikel 49 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

13.

EU:s utvidgning och den europeiska grannskapspolitiken är två skilda politikområden med olika mål, och de bör inte blandas ihop. De europeiska länder som är EGP-partner kan dock ansöka om medlemskap om de uppfyller villkoren i artikel 49 i EU-fördraget.

| 14. | I detta sammanhang anser kommittén att det skulle vara lämpligt att inleda en debatt om andra förbindelseformat än dem som för närvarande erbjuds genom den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

14.

I detta sammanhang anser kommittén att det skulle vara lämpligt att inleda en debatt om andra förbindelseformat än dem som för närvarande erbjuds genom den europeiska grannskapspolitiken.

| 15. | Villkorsprincipen och i synnerhet principen om ”mer för mer” har, även om de understryker EU:s engagemang för sina grundläggande värderingar, inte alltid bidragit positivt till att skapa förutsättningar för balanserade förbindelser mellan EU och dess partner inom den europeiska grannskapspolitiken. Dessutom har de i många fall inte bidragit till att ge incitament till reformer i EU:s grannskap. Därför skulle ett mer flexibelt synsätt inte bara underlätta ett effektivare genomförande av grannskapspolitiken, utan i slutändan främja EU:s grundläggande principer bland EGP-partnerna. |
| --- | --- |

15.

Villkorsprincipen och i synnerhet principen om ”mer för mer” har, även om de understryker EU:s engagemang för sina grundläggande värderingar, inte alltid bidragit positivt till att skapa förutsättningar för balanserade förbindelser mellan EU och dess partner inom den europeiska grannskapspolitiken. Dessutom har de i många fall inte bidragit till att ge incitament till reformer i EU:s grannskap. Därför skulle ett mer flexibelt synsätt inte bara underlätta ett effektivare genomförande av grannskapspolitiken, utan i slutändan främja EU:s grundläggande principer bland EGP-partnerna.

| 16. | För att den europeiska grannskapspolitiken ska bli effektivare bör tillvägagångssättet anpassas till varje partnerlands särdrag. Varje EGP-partner är unik och bör behandlas som sådan, dvs. enligt principen om differentiering. Utan att bryta mot EU:s allmänna principer bör den nya europeiska grannskapspolitiken ha den flexibilitet som krävs för att maximera nyttan av dess genomförande. Varje partnerland bör ges möjlighet att utveckla sina förbindelser med EU på sitt eget sätt i enlighet med sina behov och förmågor. Detta innebär inte att man tillämpar dubbla måttstockar, och inte heller står det i motsättning till den europeiska grannskapspolitikens enhetliga karaktär, genom vilken EU har lyckats inta en samstämmig hållning till alla sina EGP-partner. Denna flexibla hållning i EU:s relationer med sina grannländer bör även tillämpas på de yttersta randområdena för att garantera ett effektivt samarbete mellan dessa regioner och deras grannar. |
| --- | --- |

16.

För att den europeiska grannskapspolitiken ska bli effektivare bör tillvägagångssättet anpassas till varje partnerlands särdrag. Varje EGP-partner är unik och bör behandlas som sådan, dvs. enligt principen om differentiering. Utan att bryta mot EU:s allmänna principer bör den nya europeiska grannskapspolitiken ha den flexibilitet som krävs för att maximera nyttan av dess genomförande. Varje partnerland bör ges möjlighet att utveckla sina förbindelser med EU på sitt eget sätt i enlighet med sina behov och förmågor. Detta innebär inte att man tillämpar dubbla måttstockar, och inte heller står det i motsättning till den europeiska grannskapspolitikens enhetliga karaktär, genom vilken EU har lyckats inta en samstämmig hållning till alla sina EGP-partner. Denna flexibla hållning i EU:s relationer med sina grannländer bör även tillämpas på de yttersta randområdena för att garantera ett effektivt samarbete mellan dessa regioner och deras grannar.

| 17. | Kommittén anser att EU:s visumpolitik bör underkastas en systematisk analys så att det blir lättare att utfärda visum för medborgare i länder som ingår i den europeiska partnerskapspolitiken, samtidigt som man beaktar den särskilda situationen i de berörda länderna. En flexibel europeisk viseringspolitik kommer att underlätta dialogen mellan samhällen, och lägga grunden för starka partnerskap och utveckla olika nivåer av samarbete på olika områden. |
| --- | --- |

17.

Kommittén anser att EU:s visumpolitik bör underkastas en systematisk analys så att det blir lättare att utfärda visum för medborgare i länder som ingår i den europeiska partnerskapspolitiken, samtidigt som man beaktar den särskilda situationen i de berörda länderna. En flexibel europeisk viseringspolitik kommer att underlätta dialogen mellan samhällen, och lägga grunden för starka partnerskap och utveckla olika nivåer av samarbete på olika områden.

| 18. | Vi välkomnar idén om att fokusera samarbetet på de områden i handlingsplanerna där det största gemensamma intresset finns, så att samarbetet blir mer effektivt. |
| --- | --- |

18.

Vi välkomnar idén om att fokusera samarbetet på de områden i handlingsplanerna där det största gemensamma intresset finns, så att samarbetet blir mer effektivt.

Mål och samarbetsområden

| 19. | I den nya europeiska grannskapspolitiken bör man fastställa specifika mål och erbjuda partnerna en tydlig tidsram för genomförandet av politiken. Den nya grannskapspolitiken kommer att få föga eller ingen inverkan om den inte erbjuder några konkreta fördelar för enskilda berörda parter eller om dessa fördelar sannolikt kommer att uppstå först i en avlägsen framtid. |
| --- | --- |

19.

I den nya europeiska grannskapspolitiken bör man fastställa specifika mål och erbjuda partnerna en tydlig tidsram för genomförandet av politiken. Den nya grannskapspolitiken kommer att få föga eller ingen inverkan om den inte erbjuder några konkreta fördelar för enskilda berörda parter eller om dessa fördelar sannolikt kommer att uppstå först i en avlägsen framtid.

| 20. | Ett nära samarbete i energifrågor är en viktig del av EU:s förbindelser med grannländerna. Många EGP-partnerländer är betydande leverantörer av energikällor till EU:s medlemsstater. Detta samarbete bör befästas och uppmuntras ytterligare i alla parters ömsesidiga intresse. |
| --- | --- |

20.

Ett nära samarbete i energifrågor är en viktig del av EU:s förbindelser med grannländerna. Många EGP-partnerländer är betydande leverantörer av energikällor till EU:s medlemsstater. Detta samarbete bör befästas och uppmuntras ytterligare i alla parters ömsesidiga intresse.

| 21. | Kommittén anser att bättre transportförbindelser med EU och mellan länderna själva skulle bidra till hela regionens ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

21.

Kommittén anser att bättre transportförbindelser med EU och mellan länderna själva skulle bidra till hela regionens ekonomiska utveckling.

| 22. | ReK anser att utveckling av och stöd till det oberoende civila samhällets strukturer bör vara en viktig del av den europeiska grannskapspolitiken. Samarbete med partner som t.ex. det östliga partnerskapets forum för det civila samhället och det europeiska initiativet för demokrati är viktiga instrument för att även främja de demokratiska krafterna i det civila samhället på lokal och regional nivå i framtiden. |
| --- | --- |

22.

ReK anser att utveckling av och stöd till det oberoende civila samhällets strukturer bör vara en viktig del av den europeiska grannskapspolitiken. Samarbete med partner som t.ex. det östliga partnerskapets forum för det civila samhället och det europeiska initiativet för demokrati är viktiga instrument för att även främja de demokratiska krafterna i det civila samhället på lokal och regional nivå i framtiden.

| 23. | En viktig del av grannskapspolitiken är nära samordning av de åtgärder som EU och dess grannländer vidtar i migrationsfrågor. När den äger rum på ett organiserat sätt och är lockande för de unga generationerna har rörlighet för såväl studenter som arbetstagare och tjänstemän från länder utanför EU till EU:s medlemsstater en positiv inverkan inte bara inom områden såsom utbildning och kulturutbyte utan även för den offentliga förvaltningen. Samtidigt medför irreguljära migrationsströmmar, som har ökat kraftigt under den senaste tiden, nya utmaningar och möjligheter som måste hanteras på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

23.

En viktig del av grannskapspolitiken är nära samordning av de åtgärder som EU och dess grannländer vidtar i migrationsfrågor. När den äger rum på ett organiserat sätt och är lockande för de unga generationerna har rörlighet för såväl studenter som arbetstagare och tjänstemän från länder utanför EU till EU:s medlemsstater en positiv inverkan inte bara inom områden såsom utbildning och kulturutbyte utan även för den offentliga förvaltningen. Samtidigt medför irreguljära migrationsströmmar, som har ökat kraftigt under den senaste tiden, nya utmaningar och möjligheter som måste hanteras på ett lämpligt sätt.

| 24. | ReK anser att det är mycket viktigt att förstärka dialogen med ungdomar och öka kvinnors egenmakt, eftersom detta är viktiga faktorer för utvecklingen i dessa länder. |
| --- | --- |

24.

ReK anser att det är mycket viktigt att förstärka dialogen med ungdomar och öka kvinnors egenmakt, eftersom detta är viktiga faktorer för utvecklingen i dessa länder.

| 25. | EU:s samarbete med grannländerna i säkerhetsfrågor är av yttersta vikt. Gemensamma insatser för att bekämpa terrorism och andra asymmetriska hot är avgörande för att stärka det ömsesidiga förtroendet och skapa ett klimat av fred och stabilitet. |
| --- | --- |

25.

EU:s samarbete med grannländerna i säkerhetsfrågor är av yttersta vikt. Gemensamma insatser för att bekämpa terrorism och andra asymmetriska hot är avgörande för att stärka det ömsesidiga förtroendet och skapa ett klimat av fred och stabilitet.

| 26. | ReK anser att reformen av den offentliga förvaltningen i riktning mot ett öppet system som är fritt från mer eller mindre dolda former av korruption är en mycket viktig aspekt av samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter och EGP-partnerna. |
| --- | --- |

26.

ReK anser att reformen av den offentliga förvaltningen i riktning mot ett öppet system som är fritt från mer eller mindre dolda former av korruption är en mycket viktig aspekt av samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter och EGP-partnerna.

| 27. | I samband med ovannämnda områden för samarbete mellan EU och dess grannländer anser ReK att den särskilda roll som spelas av EU:s gränsregioner längs EU:s känsliga östliga och sydliga gränser bör stärkas, och rekommenderar att de får särskilt stöd inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

27.

I samband med ovannämnda områden för samarbete mellan EU och dess grannländer anser ReK att den särskilda roll som spelas av EU:s gränsregioner längs EU:s känsliga östliga och sydliga gränser bör stärkas, och rekommenderar att de får särskilt stöd inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| 28. | ReK understryker att ett viktigt område i den europeiska grannskapspolitiken är stödet för demokratiska processer, respekten för mänskliga och medborgerliga rättigheter, rättsstatsprincipen samt hur den politisk-ekonomiska övergången förlöper i de enskilda länderna. Kommittén välkomnar det stöd som EU hittills gett partnerländerna via EU:s regioner och uppmuntrar till ytterligare insatser på detta område. |
| --- | --- |

28.

ReK understryker att ett viktigt område i den europeiska grannskapspolitiken är stödet för demokratiska processer, respekten för mänskliga och medborgerliga rättigheter, rättsstatsprincipen samt hur den politisk-ekonomiska övergången förlöper i de enskilda länderna. Kommittén välkomnar det stöd som EU hittills gett partnerländerna via EU:s regioner och uppmuntrar till ytterligare insatser på detta område.

Den europeiska grannskapspolitikens regionala dimension

| 29. | Den konstitutionella och administrativa reformprocess som pågår i EGP-partnerländerna kan bereda vägen för en gradvis utveckling av demokratin på grundval av en rättslig ram där demokratiska principer, normer och värderingar erkänns. Denna process bör leda till decentralisering i syfte att garantera en effektiv och ändamålsenlig styrning för att hantera lokala utmaningar och särskilda omständigheter i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Kommittén anser därför att det är särskilt viktigt att den europeiska grannskapspolitiken aktivt stöder decentraliseringsprocesserna och fungerar som ett användbart verktyg för att främja reformer. |
| --- | --- |

29.

Den konstitutionella och administrativa reformprocess som pågår i EGP-partnerländerna kan bereda vägen för en gradvis utveckling av demokratin på grundval av en rättslig ram där demokratiska principer, normer och värderingar erkänns. Denna process bör leda till decentralisering i syfte att garantera en effektiv och ändamålsenlig styrning för att hantera lokala utmaningar och särskilda omständigheter i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Kommittén anser därför att det är särskilt viktigt att den europeiska grannskapspolitiken aktivt stöder decentraliseringsprocesserna och fungerar som ett användbart verktyg för att främja reformer.

| 30. | I detta syfte skulle det vara värdefullt med en detaljerad bedömning av möjligheten att införliva metoderna, begreppen och instrumenten i EU:s sammanhållningspolitik i den nya grannskapspolitiken och att gradvis inkludera länderna i Medelhavsområdet i EU:s strukturpolitik och strukturprogram, med det pågående arbetet för de östliga partnerskapsländerna som förebild. Sådana initiativ som exempelvis initiativet till samordning av investeringar i södra Medelhavsområdet (Amici) för länder i Medelhavsområdet och Borgmästaravtalet ÖST för länder inom det östliga partnerskapet kommer säkerligen att bidra positivt till utvecklings- och investeringssamarbete, och därför är det avgörande att dessa prioriteras. |
| --- | --- |

30.

I detta syfte skulle det vara värdefullt med en detaljerad bedömning av möjligheten att införliva metoderna, begreppen och instrumenten i EU:s sammanhållningspolitik i den nya grannskapspolitiken och att gradvis inkludera länderna i Medelhavsområdet i EU:s strukturpolitik och strukturprogram, med det pågående arbetet för de östliga partnerskapsländerna som förebild. Sådana initiativ som exempelvis initiativet till samordning av investeringar i södra Medelhavsområdet (Amici) för länder i Medelhavsområdet och Borgmästaravtalet ÖST för länder inom det östliga partnerskapet kommer säkerligen att bidra positivt till utvecklings- och investeringssamarbete, och därför är det avgörande att dessa prioriteras.

| 31. | Som ett komplement till sammanhållningspolitiken skulle det också vara värdefullt att i Medelhavsområdet tillämpa det makroregionala tillvägagångssätt som EU med framgång har genomfört i andra regioner med gemensamma geografiska kännetecken, t.ex. makroregionerna kring Östersjön och längs Donau, eller den strategi som håller på att genomföras i den adriatisk-joniska regionen. Detta tillvägagångssätt skulle kunna införas successivt genom tre separata makroregioner i Medelhavsområdet, nämligen den adriatisk-joniska strategin, en strategi för västra Medelhavsområdet och en strategi för östra Medelhavsområdet. Ett alternativ skulle vara att främja ett successivt deltagande av länderna och territorierna i hela området inom en enda växande makroregion. På detta sätt skulle man undvika att regionen delas upp i delregioner. Uppgiften att samordna ett sådant projekt kan ges till europeiska grupperingar för territoriellt samarbete som bedriver verksamhet i Medelhavsområdet, vilka är de optimala resurserna för att säkerställa ett stabilt och långsiktigt samarbete mellan lokala och regionala myndigheter i EU och i länder utanför EU. |
| --- | --- |

31.

Som ett komplement till sammanhållningspolitiken skulle det också vara värdefullt att i Medelhavsområdet tillämpa det makroregionala tillvägagångssätt som EU med framgång har genomfört i andra regioner med gemensamma geografiska kännetecken, t.ex. makroregionerna kring Östersjön och längs Donau, eller den strategi som håller på att genomföras i den adriatisk-joniska regionen. Detta tillvägagångssätt skulle kunna införas successivt genom tre separata makroregioner i Medelhavsområdet, nämligen den adriatisk-joniska strategin, en strategi för västra Medelhavsområdet och en strategi för östra Medelhavsområdet. Ett alternativ skulle vara att främja ett successivt deltagande av länderna och territorierna i hela området inom en enda växande makroregion. På detta sätt skulle man undvika att regionen delas upp i delregioner. Uppgiften att samordna ett sådant projekt kan ges till europeiska grupperingar för territoriellt samarbete som bedriver verksamhet i Medelhavsområdet, vilka är de optimala resurserna för att säkerställa ett stabilt och långsiktigt samarbete mellan lokala och regionala myndigheter i EU och i länder utanför EU.

| 32. | ReK kan och bör spela en avgörande roll i vissa regionala initiativ som rör Ryssland och Turkiet. Utmaningen för kommittén skulle vara att verka för konkreta resultat som medborgarna kan se. Praktisk och projektbaserad medverkan av Ryssland och Turkiet i gränsöverskridande samarbete skulle ge ett betydande bidrag till den europeiska grannskapspolitiken. Översynen av initiativet Svartahavssynergin skulle därför även kunna inbegripa lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

32.

ReK kan och bör spela en avgörande roll i vissa regionala initiativ som rör Ryssland och Turkiet. Utmaningen för kommittén skulle vara att verka för konkreta resultat som medborgarna kan se. Praktisk och projektbaserad medverkan av Ryssland och Turkiet i gränsöverskridande samarbete skulle ge ett betydande bidrag till den europeiska grannskapspolitiken. Översynen av initiativet Svartahavssynergin skulle därför även kunna inbegripa lokala och regionala myndigheter.

| 33. | Kommittén är helt övertygad om att de bestämmelser om lokal gränstrafik som fastställdes i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1931/2006 har visat sig vara ett effektivt instrument för att utveckla samarbetet mellan EU och dess grannländer, och ger ett värdefullt bidrag när det gäller att uppnå de mål som eftersträvas, t.ex. att föra partnerna närmare varandra ekonomiskt, socialt och samhälleligt. Mot den bakgrunden bör mekanismen för lokal gränstrafik användas i större omfattning för att uppnå målen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

33.

Kommittén är helt övertygad om att de bestämmelser om lokal gränstrafik som fastställdes i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1931/2006 har visat sig vara ett effektivt instrument för att utveckla samarbetet mellan EU och dess grannländer, och ger ett värdefullt bidrag när det gäller att uppnå de mål som eftersträvas, t.ex. att föra partnerna närmare varandra ekonomiskt, socialt och samhälleligt. Mot den bakgrunden bör mekanismen för lokal gränstrafik användas i större omfattning för att uppnå målen för den europeiska grannskapspolitiken.

| 34. | Många av de utmaningar som måste hanteras av EU och dess grannländer tillsammans kan inte åtgärdas utan att man beaktar, eller i vissa fall samarbetar med, grannländernas grannländer. EU:s förbindelser med sina EGP-partner får dock inte påverkas negativt av dessa länders förbindelser med sina grannar. |
| --- | --- |

34.

Många av de utmaningar som måste hanteras av EU och dess grannländer tillsammans kan inte åtgärdas utan att man beaktar, eller i vissa fall samarbetar med, grannländernas grannländer. EU:s förbindelser med sina EGP-partner får dock inte påverkas negativt av dessa länders förbindelser med sina grannar.

De lokala och regionala myndigheternas roll

| 35. | Kommittén är förvånad över att texten (4) inte innehåller någon hänvisning till städernas och regionernas roll i grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

35.

Kommittén är förvånad över att texten (4) inte innehåller någon hänvisning till städernas och regionernas roll i grannskapspolitiken.

| 36. | De lokala och regionala myndigheterna är avgörande för en framgångsrik europeisk grannskapspolitik. Detta gäller särskilt gränsregioner, och deras roll bör erkännas. Att införliva begreppen decentralisering och territoriell dimension i den nya grannskapspolitiken kommer därför att göra den attraktivare och öka dess effektivitet. |
| --- | --- |

36.

De lokala och regionala myndigheterna är avgörande för en framgångsrik europeisk grannskapspolitik. Detta gäller särskilt gränsregioner, och deras roll bör erkännas. Att införliva begreppen decentralisering och territoriell dimension i den nya grannskapspolitiken kommer därför att göra den attraktivare och öka dess effektivitet.

| 37. | De lokala och regionala myndigheternas roll bör stärkas i de handlingsplaner som utarbetas inom ramen för den bilaterala delen av den sydliga och östliga grannskapspolitiken, för att inom ramen för dessa nationella handlingsplaner främja fördelningen av stöd, inte enbart på grundval av ett sektoriellt, utan också territoriellt, tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

37.

De lokala och regionala myndigheternas roll bör stärkas i de handlingsplaner som utarbetas inom ramen för den bilaterala delen av den sydliga och östliga grannskapspolitiken, för att inom ramen för dessa nationella handlingsplaner främja fördelningen av stöd, inte enbart på grundval av ett sektoriellt, utan också territoriellt, tillvägagångssätt.

| 38. | De regionala EGP-programmen och det territoriella samarbetet bör stärkas, och de lokala och regionala myndigheterna bör ges verkliga möjligheter att genomföra de program och prioriteringar som fastställts tillsammans med Arlem och Corleap, samt att delta i planeringen och förvaltningen av programmen. |
| --- | --- |

38.

De regionala EGP-programmen och det territoriella samarbetet bör stärkas, och de lokala och regionala myndigheterna bör ges verkliga möjligheter att genomföra de program och prioriteringar som fastställts tillsammans med Arlem och Corleap, samt att delta i planeringen och förvaltningen av programmen.

| 39. | ReK välkomnar att den gemensamma förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet (den 21–22 maj 2015 i Riga) hänvisar till Corleaps insatser på lokal och regional nivå, samt att kommissionen uppmanas att säkerställa lämpligt och riktat stöd till lokala och regionala myndigheter för att hjälpa dem att förverkliga målsättningarna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

39.

ReK välkomnar att den gemensamma förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet (den 21–22 maj 2015 i Riga) hänvisar till Corleaps insatser på lokal och regional nivå, samt att kommissionen uppmanas att säkerställa lämpligt och riktat stöd till lokala och regionala myndigheter för att hjälpa dem att förverkliga målsättningarna i det östliga partnerskapet.

| 40. | I EU:s grannländer spelar de lokala och regionala myndigheterna i regel ingen viktig roll i det lokala beslutsfattandet eller tillhandahållandet av tjänster, och de har ingen betydande självständighet från den centrala statsmakten. De bidrar emellertid med ytterligare kunskap, resurser och expertis till centralregeringarnas verksamhet. Lokala och regionala myndigheter kan fungera som en katalysator för förändringar, konfliktförebyggande, decentralisering och skapande av förtroende i de yttre förbindelserna. Mot bakgrund av detta bör insatserna inriktas på ett visst antal frågor som är av verkligt praktiskt intresse för kommunerna och regionerna i hela grannskapet och därefter på hur man kan utveckla praktiska initiativ tillsammans med myndigheterna för att genomföra dem. |
| --- | --- |

40.

I EU:s grannländer spelar de lokala och regionala myndigheterna i regel ingen viktig roll i det lokala beslutsfattandet eller tillhandahållandet av tjänster, och de har ingen betydande självständighet från den centrala statsmakten. De bidrar emellertid med ytterligare kunskap, resurser och expertis till centralregeringarnas verksamhet. Lokala och regionala myndigheter kan fungera som en katalysator för förändringar, konfliktförebyggande, decentralisering och skapande av förtroende i de yttre förbindelserna. Mot bakgrund av detta bör insatserna inriktas på ett visst antal frågor som är av verkligt praktiskt intresse för kommunerna och regionerna i hela grannskapet och därefter på hur man kan utveckla praktiska initiativ tillsammans med myndigheterna för att genomföra dem.

Regionkommitténs roll

| 41. | Som politisk institution bör ReK underlätta och främja skapande av förtroende och lågmält samarbete på gräsrotsnivå med politiker som delar EU:s värderingar och respekterar yttrandefriheten och rättsstatsprincipen. Detta gäller i lika hög grad för öster och söder. |
| --- | --- |

41.

Som politisk institution bör ReK underlätta och främja skapande av förtroende och lågmält samarbete på gräsrotsnivå med politiker som delar EU:s värderingar och respekterar yttrandefriheten och rättsstatsprincipen. Detta gäller i lika hög grad för öster och söder.

| 42. | Mot denna bakgrund bör man verka för att koppla samman och knyta partnerskap med kommuner och regioner vars företrädare deltar i Arlem och, i framtiden, i Corleap. Det skulle även vara intressant för kommissionen att samarbeta med Arlem och Corleap och stödja deras arbete, inte minst i fråga om finansiering. I detta syfte rekommenderar ReK att man utvidgar partnersamverkans- och Taiex-projekten (programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte) mellan lokala och regionala myndigheter i EU och EGP-länderna. Detta är mycket viktigt inte bara för att förbättra styrningen i EGP-länderna, utan också för att göra dessa länder medvetna om betydelsen av EU:s strukturer för flernivåstyre. Kommittén understryker vikten av institutionell förstärkning av de lokala myndigheterna och upprepar sin uppmaning till kommissionen att utvidga programmet för kommunal förvaltning (LAF) till att omfatta grannskapet. |
| --- | --- |

42.

Mot denna bakgrund bör man verka för att koppla samman och knyta partnerskap med kommuner och regioner vars företrädare deltar i Arlem och, i framtiden, i Corleap. Det skulle även vara intressant för kommissionen att samarbeta med Arlem och Corleap och stödja deras arbete, inte minst i fråga om finansiering. I detta syfte rekommenderar ReK att man utvidgar partnersamverkans- och Taiex-projekten (programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte) mellan lokala och regionala myndigheter i EU och EGP-länderna. Detta är mycket viktigt inte bara för att förbättra styrningen i EGP-länderna, utan också för att göra dessa länder medvetna om betydelsen av EU:s strukturer för flernivåstyre. Kommittén understryker vikten av institutionell förstärkning av de lokala myndigheterna och upprepar sin uppmaning till kommissionen att utvidga programmet för kommunal förvaltning (LAF) till att omfatta grannskapet.

| 43. | Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att förbättra den administrativa kapaciteten hos regeringarna i EGP-länderna, med särskild tonvikt på den lokala och regionala dimensionen. ReK, dess ledamöter och de deltagande myndigheterna är tillsammans med de nationella sammanslutningarna beredda att spela en roll i det program för övergripande institutionsuppbyggnad som föreslås av kommissionen och medlemsstaterna för att hjälpa till att bygga upp den lokala och regionala administrativa kapaciteten i EGP-länderna. |
| --- | --- |

43.

Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att förbättra den administrativa kapaciteten hos regeringarna i EGP-länderna, med särskild tonvikt på den lokala och regionala dimensionen. ReK, dess ledamöter och de deltagande myndigheterna är tillsammans med de nationella sammanslutningarna beredda att spela en roll i det program för övergripande institutionsuppbyggnad som föreslås av kommissionen och medlemsstaterna för att hjälpa till att bygga upp den lokala och regionala administrativa kapaciteten i EGP-länderna.

| 44. | EU:s insatser för att stödja inrättandet av varaktiga politiska och administrativa strukturer bör innefatta stöd till lokal institutionsuppbyggnad genom att tillhandahålla effektivt tekniskt stöd och utbildning till de lokala och regionala förvaltningarna, med särskilt fokus på de yngre generationerna, i syfte att säkerställa en effektiv användning av de befintliga och framtida finansieringsinstrumenten för att främja social, ekonomisk och territoriell utveckling. |
| --- | --- |

44.

EU:s insatser för att stödja inrättandet av varaktiga politiska och administrativa strukturer bör innefatta stöd till lokal institutionsuppbyggnad genom att tillhandahålla effektivt tekniskt stöd och utbildning till de lokala och regionala förvaltningarna, med särskilt fokus på de yngre generationerna, i syfte att säkerställa en effektiv användning av de befintliga och framtida finansieringsinstrumenten för att främja social, ekonomisk och territoriell utveckling.

| 45. | Som en praktisk åtgärd uppmanar kommittén Europeiska utrikestjänsten att stärka samarbetet mellan å ena sidan EU-delegationerna i EGP-länderna och å andra sidan nuvarande och framtida offentliga strukturer i EU och partnerländerna, såsom de nationella kontaktpunkterna och filialerna till de gränsöverskridande samarbetsprogrammen, vars erfarenheter bör optimeras och utvidgas. Utökat samarbete kommer att underlätta informationsprocessen för de territoriella organisationerna och lokala och regionala myndigheter i EU och EGP-länderna, både när det gäller den europeiska grannskapspolitikens roll och hur den fungerar samt med hänsyn till finansieringsmöjligheter. De berörda parterna skulle också kunna bidra till att vidarebefordra viktiga ReK-budskap till berörda motparter i EGP-länderna. |
| --- | --- |

45.

Som en praktisk åtgärd uppmanar kommittén Europeiska utrikestjänsten att stärka samarbetet mellan å ena sidan EU-delegationerna i EGP-länderna och å andra sidan nuvarande och framtida offentliga strukturer i EU och partnerländerna, såsom de nationella kontaktpunkterna och filialerna till de gränsöverskridande samarbetsprogrammen, vars erfarenheter bör optimeras och utvidgas. Utökat samarbete kommer att underlätta informationsprocessen för de territoriella organisationerna och lokala och regionala myndigheter i EU och EGP-länderna, både när det gäller den europeiska grannskapspolitikens roll och hur den fungerar samt med hänsyn till finansieringsmöjligheter. De berörda parterna skulle också kunna bidra till att vidarebefordra viktiga ReK-budskap till berörda motparter i EGP-länderna.

| 46. | Slutligen har ReK också ett viktigt politiskt uppdrag som observatör vid lokala och regionala val i partnerländerna. ReK är det enda EU-organ som regelbundet övervakar lokala och regionala val. Följaktligen måste ReK ges en mer framträdande roll i den nya europeiska grannskapspolitiken för att främja principerna om demokrati, som är hörnstenen i våra gemensamma europeiska värderingar. |
| --- | --- |

46.

Slutligen har ReK också ett viktigt politiskt uppdrag som observatör vid lokala och regionala val i partnerländerna. ReK är det enda EU-organ som regelbundet övervakar lokala och regionala val. Följaktligen måste ReK ges en mer framträdande roll i den nya europeiska grannskapspolitiken för att främja principerna om demokrati, som är hörnstenen i våra gemensamma europeiska värderingar.

Bryssel den 9 juli 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2003) 104 final, 11.3.2003.

1

(2)  Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, Palestina, Syrien och Tunisien.

2

(3)  Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina och Vitryssland.

3

(4)  Gemensamt samrådsdokument ”Mot en ny europeisk grannskapspolitik”, JOIN(2015) 6 final.

4

---

| 22.9.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 313/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 313/31

---

Utkast till yttrande från Europeiska regionkommittén – Resultaten av förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen

(2015/C 313/08)

| Föredragande: | Ivan ŽAGAR (SI–EPP),
  borgmästare i Slovenska Bistrica |
| --- | --- |

Föredragande:

Ivan ŽAGAR (SI–EPP),

borgmästare i Slovenska Bistrica

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmän bedömning och yttrandets mål

| 1. | Regionkommittén betonar att detta yttrande syftar till att bedöma de överenskomna partnerskapsavtalen och operativa programmen ur de stödmottagande regionala och lokala myndigheternas perspektiv. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén betonar att detta yttrande syftar till att bedöma de överenskomna partnerskapsavtalen och operativa programmen ur de stödmottagande regionala och lokala myndigheternas perspektiv.

| 2. | Vi vill framhålla sammanhållningspolitikens avgörande roll för att uppnå fördragets mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning genom att ”minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna”. Struktur- och investeringsfonderna är generellt sett EU:s främsta verktyg för att främja en harmonisk övergripande utveckling i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Vi vill framhålla sammanhållningspolitikens avgörande roll för att uppnå fördragets mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning genom att ”minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna”. Struktur- och investeringsfonderna är generellt sett EU:s främsta verktyg för att främja en harmonisk övergripande utveckling i samtliga medlemsstater.

| 3. | ReK påpekar att sammanhållningspolitiken sedan den infördes har nått framsteg när det gäller att minska skillnaderna mellan och inom EU:s regioner och att den sedan den rådande ekonomiska krisen bröt ut 2008 har gjort det möjligt att begränsa krisens inverkan på sammanhållningen. Betydande obalanser, som har förvärrats av den rådande krisen, kvarstår emellertid, och den framtida sammanhållningspolitiken måste ha resurser för att minska dessa skillnader ytterligare. I enlighet med artikel 96.2 a i förordningen om gemensamma bestämmelser måste dessa politiska mål bygga på regionernas, städernas och kommunernas sociala och ekonomiska utvecklingsbehov. |
| --- | --- |

3.

ReK påpekar att sammanhållningspolitiken sedan den infördes har nått framsteg när det gäller att minska skillnaderna mellan och inom EU:s regioner och att den sedan den rådande ekonomiska krisen bröt ut 2008 har gjort det möjligt att begränsa krisens inverkan på sammanhållningen. Betydande obalanser, som har förvärrats av den rådande krisen, kvarstår emellertid, och den framtida sammanhållningspolitiken måste ha resurser för att minska dessa skillnader ytterligare. I enlighet med artikel 96.2 a i förordningen om gemensamma bestämmelser måste dessa politiska mål bygga på regionernas, städernas och kommunernas sociala och ekonomiska utvecklingsbehov.

| 4. | Sammanhållningspolitikens karaktär ändrades avsevärt efter reformen 2013. ReK ser positivt på att reformen har stärkt kopplingen till EU:s prioriteringar (större samverkanseffekter mellan sammanhållningspolitiken och Europa 2020-strategin). Nya genomförandemetoder, nya verktyg och en starkare inriktning på i synnerhet effektivitet, ändamålsenlighet och resultat har införts i den nya programperioden 2014–2020. Kommittén är intresserad av att se hur de europeiska struktur- och investeringsfondernas effektivitet, ändamålsenlighet och genomslag kan maximeras i praktiken. |
| --- | --- |

4.

Sammanhållningspolitikens karaktär ändrades avsevärt efter reformen 2013. ReK ser positivt på att reformen har stärkt kopplingen till EU:s prioriteringar (större samverkanseffekter mellan sammanhållningspolitiken och Europa 2020-strategin). Nya genomförandemetoder, nya verktyg och en starkare inriktning på i synnerhet effektivitet, ändamålsenlighet och resultat har införts i den nya programperioden 2014–2020. Kommittén är intresserad av att se hur de europeiska struktur- och investeringsfondernas effektivitet, ändamålsenlighet och genomslag kan maximeras i praktiken.

| 5. | ReK upprepar, i samband med halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, vikten av ett direkt och funktionellt samband mellan den nya strategin och sammanhållningspolitiken och i detta sammanhang behovet av en stark territoriell dimension och ett genuint partnerskap som viktiga kriterier för egenansvar för reformprocessen på alla institutionella nivåer och för valet av politik och insatser. |
| --- | --- |

5.

ReK upprepar, i samband med halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, vikten av ett direkt och funktionellt samband mellan den nya strategin och sammanhållningspolitiken och i detta sammanhang behovet av en stark territoriell dimension och ett genuint partnerskap som viktiga kriterier för egenansvar för reformprocessen på alla institutionella nivåer och för valet av politik och insatser.

| 6. | ReK menar att det emellertid redan nu finns anledning att oroa sig för att kommissionens bestämmelser fortfarande inte beaktar målet om att minska förvaltnings- och kontrollbördorna. Vi uppmanar därför kommissionen att i samband med den fortsatta utvecklingen av förvaltnings- och kontrollsystemen och genomförandet av revisioner avstå från fler åtgärder som ytterligare skulle öka förvaltningsbördorna för medlemsstaternas myndigheter och stödmottagare och som skulle minska de europeiska struktur- och investeringsfondernas potentiella bidrag till uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

6.

ReK menar att det emellertid redan nu finns anledning att oroa sig för att kommissionens bestämmelser fortfarande inte beaktar målet om att minska förvaltnings- och kontrollbördorna. Vi uppmanar därför kommissionen att i samband med den fortsatta utvecklingen av förvaltnings- och kontrollsystemen och genomförandet av revisioner avstå från fler åtgärder som ytterligare skulle öka förvaltningsbördorna för medlemsstaternas myndigheter och stödmottagare och som skulle minska de europeiska struktur- och investeringsfondernas potentiella bidrag till uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin.

| 7. | ReK konstaterar att kopplingarna mellan sammanhållningspolitiken och andra EU-strategier och EU-initiativ (landsbygdsutvecklingspolitiken, Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa osv.) också har stärkts. Mer borde ha gjorts för att säkerställa att all EU-politik och alla EU-fonder som har en territoriell inverkan ytterligare anpassas till varandra och hoppas att detta kan få en positiv inverkan på utvecklingen i regionerna. |
| --- | --- |

7.

ReK konstaterar att kopplingarna mellan sammanhållningspolitiken och andra EU-strategier och EU-initiativ (landsbygdsutvecklingspolitiken, Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa osv.) också har stärkts. Mer borde ha gjorts för att säkerställa att all EU-politik och alla EU-fonder som har en territoriell inverkan ytterligare anpassas till varandra och hoppas att detta kan få en positiv inverkan på utvecklingen i regionerna.

| 8. | ReK välkomnar att det genom upprättandet av den gemensamma strategiska ramen har skett en anpassning av prioriteringarna för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Detta formuleras i de enskilda medlemsstaterna genom ett gemensamt partnerskapsavtal för alla dessa fonder. Detta är utan tvekan ett mycket viktigt steg mot att skapa en mer konsekvent politik. Kommittén beklagar därför att dessa samverkanseffekter inte har utnyttjats fullt ut vid utarbetandet av operativa program på nationell, regional och lokal nivå. Framför allt måste landsbygdsutvecklingsprogrammet samordnas tydligare med Europeiska regionala utvecklingsfonden, eftersom landsbygdsutveckling är en integrerad del av det regionala utvecklingsarbetet. |
| --- | --- |

8.

ReK välkomnar att det genom upprättandet av den gemensamma strategiska ramen har skett en anpassning av prioriteringarna för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Detta formuleras i de enskilda medlemsstaterna genom ett gemensamt partnerskapsavtal för alla dessa fonder. Detta är utan tvekan ett mycket viktigt steg mot att skapa en mer konsekvent politik. Kommittén beklagar därför att dessa samverkanseffekter inte har utnyttjats fullt ut vid utarbetandet av operativa program på nationell, regional och lokal nivå. Framför allt måste landsbygdsutvecklingsprogrammet samordnas tydligare med Europeiska regionala utvecklingsfonden, eftersom landsbygdsutveckling är en integrerad del av det regionala utvecklingsarbetet.

| 9. | Kommittén instämmer i att investeringsstrategin i partnerskapsavtalen och de operativa programmen också bör vara heltäckande och förenlig med de nationella reformprogrammen och bör ta itu med de reformer som anges i de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I tider av ekonomisk kris och budgetåtstramningar är samordning mellan EU-budgeten och de nationella budgetarna avgörande för att den ekonomiska styrningen, insynen och effektiviteten i de offentliga utgifterna ska kunna förbättras. |
| --- | --- |

9.

Kommittén instämmer i att investeringsstrategin i partnerskapsavtalen och de operativa programmen också bör vara heltäckande och förenlig med de nationella reformprogrammen och bör ta itu med de reformer som anges i de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I tider av ekonomisk kris och budgetåtstramningar är samordning mellan EU-budgeten och de nationella budgetarna avgörande för att den ekonomiska styrningen, insynen och effektiviteten i de offentliga utgifterna ska kunna förbättras.

| 10. | ReK påminner om att Junckerkommissionens första nya huvudinitiativ, investeringsplanen för Europa, betonar sammanhållningspolitikens potential när det gäller att främja tillväxt och sysselsättning i Europa. Det bör dock framhållas att investeringsplanen och de politiska strategierna knutna till struktur- och investeringsfonderna (sammanhållning, men även landsbygdsutveckling, fiske osv.), som riktar sig till olika politiska och institutionella nivåer, bör förstärka varandra även i fråga om resurser. Investeringsplanen för Europa måste komplettera befintliga EU-program och Europeiska investeringsbankens traditionella verksamhet. Det är nämligen viktigt att de resurser som anslagits till strukturfonderna inte automatiskt återanvänds i denna plan. |
| --- | --- |

10.

ReK påminner om att Junckerkommissionens första nya huvudinitiativ, investeringsplanen för Europa, betonar sammanhållningspolitikens potential när det gäller att främja tillväxt och sysselsättning i Europa. Det bör dock framhållas att investeringsplanen och de politiska strategierna knutna till struktur- och investeringsfonderna (sammanhållning, men även landsbygdsutveckling, fiske osv.), som riktar sig till olika politiska och institutionella nivåer, bör förstärka varandra även i fråga om resurser. Investeringsplanen för Europa måste komplettera befintliga EU-program och Europeiska investeringsbankens traditionella verksamhet. Det är nämligen viktigt att de resurser som anslagits till strukturfonderna inte automatiskt återanvänds i denna plan.

| 11. | Strategisk planering är avgörande för att sammanhållningspolitiken ska kunna genomföras med goda resultat. I detta avseende är partnerskapsavtalen och de operativa programmen sammanhållningspolitikens viktigaste strategiska inslag genom att de beskriver hur struktur- och investeringsfonderna ska utnyttjas i en viss medlemsstat eller region. Vi beklagar att det sena antagandet av lagstiftningspaketet om sammanhållningspolitiken, minskningen och undervärderingen av den tid som medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna behöver för en extremt komplex programplanering (med många instrument, nivåer och parter) vid antagandet av partnerskapsavtal och operativa program har lett till att enbart rent formella partnerskap har inrättats och försenat starten på den nya programperioden. Kommittén beklagar att man vid utarbetandet av partnerskapsavtalen inte skapat någon tydlig gemensam metod (eller metoder) för att uppfylla målen. Avsaknaden av en sådan metod har lett till att varje medlemsstat har utarbetat sitt partnerskapsavtal helt och hållet på egen hand. Avtalen kan därför inte jämföras med varandra och det kommer också att bli svårt att jämföra dem med varandra vid genomförandet, framför allt när det handlar om att genomföra integrerade territoriella investeringar, en effektiv användning och adekvata genomförande- och förvaltningsstrukturer. Kommittén föreslår att man för perioden 2014–2020 inom utvecklingspolitiken ska utarbeta en enhetlig metod för att ändra partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

11.

Strategisk planering är avgörande för att sammanhållningspolitiken ska kunna genomföras med goda resultat. I detta avseende är partnerskapsavtalen och de operativa programmen sammanhållningspolitikens viktigaste strategiska inslag genom att de beskriver hur struktur- och investeringsfonderna ska utnyttjas i en viss medlemsstat eller region. Vi beklagar att det sena antagandet av lagstiftningspaketet om sammanhållningspolitiken, minskningen och undervärderingen av den tid som medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna behöver för en extremt komplex programplanering (med många instrument, nivåer och parter) vid antagandet av partnerskapsavtal och operativa program har lett till att enbart rent formella partnerskap har inrättats och försenat starten på den nya programperioden. Kommittén beklagar att man vid utarbetandet av partnerskapsavtalen inte skapat någon tydlig gemensam metod (eller metoder) för att uppfylla målen. Avsaknaden av en sådan metod har lett till att varje medlemsstat har utarbetat sitt partnerskapsavtal helt och hållet på egen hand. Avtalen kan därför inte jämföras med varandra och det kommer också att bli svårt att jämföra dem med varandra vid genomförandet, framför allt när det handlar om att genomföra integrerade territoriella investeringar, en effektiv användning och adekvata genomförande- och förvaltningsstrukturer. Kommittén föreslår att man för perioden 2014–2020 inom utvecklingspolitiken ska utarbeta en enhetlig metod för att ändra partnerskapsavtalen.

| 12. | ReK har genomfört en omfattande onlineundersökning, som stöder de synpunkter som framförs i yttrandet (1). |
| --- | --- |

12.

ReK har genomfört en omfattande onlineundersökning, som stöder de synpunkter som framförs i yttrandet (1).

| 13. | Vi uppmanar Europeiska kommissionen att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas synpunkter, som framförs i nedanstående punkter i detta yttrande, i samband med utarbetandet av rapporten om resultaten av förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen i slutet av 2015. |
| --- | --- |

13.

Vi uppmanar Europeiska kommissionen att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas synpunkter, som framförs i nedanstående punkter i detta yttrande, i samband med utarbetandet av rapporten om resultaten av förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen i slutet av 2015.

| 14. | ReK påminner om de gemensamma principerna och målen i stadgan om flernivåstyre i Europa, som antogs av Regionkommittén den 3 april 2014, för att främja ett innovativt och effektivt politiskt och administrativt samarbete mellan de institutionella aktörerna och för att utveckla medborgarnas demokratiska deltagande i de europeiska processerna samt större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

14.

ReK påminner om de gemensamma principerna och målen i stadgan om flernivåstyre i Europa, som antogs av Regionkommittén den 3 april 2014, för att främja ett innovativt och effektivt politiskt och administrativt samarbete mellan de institutionella aktörerna och för att utveckla medborgarnas demokratiska deltagande i de europeiska processerna samt större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

Flernivåstyrning och partnerskap

| 15. | Regionkommittén välkomnar att reformen av sammanhållningspolitiken har stärkt bestämmelserna om partnerskap. I artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser anges nu följande: ”För partnerskapsöverenskommelsen och för varje program ska varje medlemsstat i enlighet med sin institutionella och rättsliga ram organisera ett partnerskap med behöriga regionala och lokala myndigheter”. Kommissionen har dessutom antagit en delegerad akt, den europeiska uppförandekoden för partnerskap, som beskriver hur partnerskapsprincipen ska tillämpas och som ReK särskilt välkomnar som den allra första juridiskt bindande EU-rättsakten om flernivåstyre. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén välkomnar att reformen av sammanhållningspolitiken har stärkt bestämmelserna om partnerskap. I artikel 5 i förordningen om gemensamma bestämmelser anges nu följande: ”För partnerskapsöverenskommelsen och för varje program ska varje medlemsstat i enlighet med sin institutionella och rättsliga ram organisera ett partnerskap med behöriga regionala och lokala myndigheter”. Kommissionen har dessutom antagit en delegerad akt, den europeiska uppförandekoden för partnerskap, som beskriver hur partnerskapsprincipen ska tillämpas och som ReK särskilt välkomnar som den allra första juridiskt bindande EU-rättsakten om flernivåstyre.

| 16. | Kvaliteten på partnerskapen i EU-fonderna är av avgörande betydelse, och ReK förväntar sig att de verkliga behov som fastställts på regional och lokal nivå avspeglas i partnerskapsavtalen och de operativa programmen. |
| --- | --- |

16.

Kvaliteten på partnerskapen i EU-fonderna är av avgörande betydelse, och ReK förväntar sig att de verkliga behov som fastställts på regional och lokal nivå avspeglas i partnerskapsavtalen och de operativa programmen.

| 17. | Effektiva och välfungerande partnerskap innebär bättre förankrade och ändamålsenliga insatser, som möter förutsättningar och behov på olika nivåer i samhället. I förlängningen leder det också till ett mer effektivt nyttjande av fonderna. I länder där partnerskapet inte är ordentligt etablerat utan rent ytligt bör kommissionen också bistå genom att undersöka mekanismer för att få in partnerskapet på rätt spår och undvika komplexitet och alltför stora och oproportionerliga administrativa bördor som ytterligare kan försena genomförandet av struktur- och investeringsfonderna i EU. |
| --- | --- |

17.

Effektiva och välfungerande partnerskap innebär bättre förankrade och ändamålsenliga insatser, som möter förutsättningar och behov på olika nivåer i samhället. I förlängningen leder det också till ett mer effektivt nyttjande av fonderna. I länder där partnerskapet inte är ordentligt etablerat utan rent ytligt bör kommissionen också bistå genom att undersöka mekanismer för att få in partnerskapet på rätt spår och undvika komplexitet och alltför stora och oproportionerliga administrativa bördor som ytterligare kan försena genomförandet av struktur- och investeringsfonderna i EU.

| 18. | ReK betonar att partnerskapsprincipen inte är ett tomt begrepp utan en förutsättning för att sammanhållningspolitiken ska ge goda resultat, särskilt med tanke på att befogenheterna i praktiken är fördelade på minst tre politiska nivåer (EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna). God praxis när det gäller partnerskapsprincipen leder i själva verket till






  — | ett underifrånperspektiv när det gäller att kartlägga europeiska städers, kommuners och regioners verkliga och specifika behov samt de slutliga stödmottagarna, |
| --- | --- | --- |

18.

ReK betonar att partnerskapsprincipen inte är ett tomt begrepp utan en förutsättning för att sammanhållningspolitiken ska ge goda resultat, särskilt med tanke på att befogenheterna i praktiken är fördelade på minst tre politiska nivåer (EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna). God praxis när det gäller partnerskapsprincipen leder i själva verket till

—

ett underifrånperspektiv när det gäller att kartlägga europeiska städers, kommuners och regioners verkliga och specifika behov samt de slutliga stödmottagarna,

| — | att kommuners och regioners utvecklingspotential kan identifieras och genom riktade insatser främjas, |
| --- | --- |

—

att kommuners och regioners utvecklingspotential kan identifieras och genom riktade insatser främjas,

| — | ett gemensamt framtagande av genomförbara och acceptabla lösningar, |
| --- | --- |

—

ett gemensamt framtagande av genomförbara och acceptabla lösningar,

| — | ett bättre genomförande, eftersom alla aktörer arbetar mot gemensamma mål och delar på ansvar och arbetsuppgifter, |
| --- | --- |

—

ett bättre genomförande, eftersom alla aktörer arbetar mot gemensamma mål och delar på ansvar och arbetsuppgifter,

| — | färre fel genom att aktörerna förstår logiken bakom förfarandena, |
| --- | --- |

—

färre fel genom att aktörerna förstår logiken bakom förfarandena,

| — | bättre och bestående mätbara resultat som har uppnåtts på ett mer ändamålsenligt sätt, |
| --- | --- |

—

bättre och bestående mätbara resultat som har uppnåtts på ett mer ändamålsenligt sätt,

| — | högre kvalitet när det gäller de relevanta aktörernas planering av åtgärderna, |
| --- | --- |

—

högre kvalitet när det gäller de relevanta aktörernas planering av åtgärderna,

| — | en fördelning av den finansiella bördan, |
| --- | --- |

—

en fördelning av den finansiella bördan,

| — | en möjlighet att genomföra bredare multiregionala projekt. |
| --- | --- |

—

en möjlighet att genomföra bredare multiregionala projekt.

| 19. | ReK betonar att en korrekt tillämpning av partnerskapsprincipen bidrar till att göra EU:s utgifter mer effektiva, och hänvisar till Europeiska revisionsrättens analys som slår fast att ”EU-utgifternas ändamålsenlighet minskar eftersom behovsbedömningarna är otillräckliga, målen är oklara, målen och prioriteringarna är motstridiga eller oförenliga och urvalsförfarandena [inte] prioriterar projekt som maximerar effekten”. Genuina partnerskap kan åtgärda samtliga dessa brister. |
| --- | --- |

19.

ReK betonar att en korrekt tillämpning av partnerskapsprincipen bidrar till att göra EU:s utgifter mer effektiva, och hänvisar till Europeiska revisionsrättens analys som slår fast att ”EU-utgifternas ändamålsenlighet minskar eftersom behovsbedömningarna är otillräckliga, målen är oklara, målen och prioriteringarna är motstridiga eller oförenliga och urvalsförfarandena [inte] prioriterar projekt som maximerar effekten”. Genuina partnerskap kan åtgärda samtliga dessa brister.

| 20. | Kommittén är oroad över att partnerskapsprincipen inte kan tillämpas på ett korrekt sätt i alla medlemsstater. Förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen visade att de lokala och regionala myndigheterna i de flesta fall visserligen rådfrågades, men att deras deltagande inte sträckte sig så långt som ett fullständigt partnerskap i linje med vad som anges i den europeiska uppförandekoden för partnerskap. Kommittén beklagar att de lokala och regionala myndigheterna i själva verket sällan i tillräcklig utsträckning deltog i utarbetandet av partnerskapsavtalen och de operativa programmen eftersom de snarare fungerar som intressent än partner (2). Europeiska kommissionen bör bidra till att undersöka vilka partnerskapsmekanismer och vilken tid som behövs till mer ingående och informerade diskussioner med institutionella strukturer på flera olika nivåer, så att den motsvarar den tid som förfarandet kräver. På så sätt skulle den tid som avsätts till antagande på EU-nivå och den tid som krävs för att presentera programmen i medlemsstaterna anpassas till varandra. |
| --- | --- |

20.

Kommittén är oroad över att partnerskapsprincipen inte kan tillämpas på ett korrekt sätt i alla medlemsstater. Förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen visade att de lokala och regionala myndigheterna i de flesta fall visserligen rådfrågades, men att deras deltagande inte sträckte sig så långt som ett fullständigt partnerskap i linje med vad som anges i den europeiska uppförandekoden för partnerskap. Kommittén beklagar att de lokala och regionala myndigheterna i själva verket sällan i tillräcklig utsträckning deltog i utarbetandet av partnerskapsavtalen och de operativa programmen eftersom de snarare fungerar som intressent än partner (2). Europeiska kommissionen bör bidra till att undersöka vilka partnerskapsmekanismer och vilken tid som behövs till mer ingående och informerade diskussioner med institutionella strukturer på flera olika nivåer, så att den motsvarar den tid som förfarandet kräver. På så sätt skulle den tid som avsätts till antagande på EU-nivå och den tid som krävs för att presentera programmen i medlemsstaterna anpassas till varandra.

| 21. | Kommittén beklagar att man inte före utarbetandet och godkännandet av partnerskapsavtalen klart definierade metoden för användningen av integrerade territoriella investeringar. Detta har lett till att varje stat tar itu med dessa investeringar på helt olika sätt, eller inte alls. I de fall där det nya instrumentet för integrerade territoriella investeringar användes i partnerskapsavtalet finns det för dem som utarbetar de enskilda investeringarna dock fortfarande oklarheter – både på nationell nivå och vid kommissionen. I en rad fall finns det en viss motvilja hos förvaltningsmyndigheterna att över huvud taget ta med integrerade territoriella investeringar i sina operativa program! Regionkommittén uppmanar därför kommissionen att se till att man i de länder som har beslutat att använda integrerade territoriella investeringar kan genomföra dem i rimlig utsträckning i alla operativa program, samt att påskynda inrättandet av adekvata genomförande- och ledningsstrukturer, så att man faktiskt kan använda dessa investeringar och skapa samverkanseffekter. |
| --- | --- |

21.

Kommittén beklagar att man inte före utarbetandet och godkännandet av partnerskapsavtalen klart definierade metoden för användningen av integrerade territoriella investeringar. Detta har lett till att varje stat tar itu med dessa investeringar på helt olika sätt, eller inte alls. I de fall där det nya instrumentet för integrerade territoriella investeringar användes i partnerskapsavtalet finns det för dem som utarbetar de enskilda investeringarna dock fortfarande oklarheter – både på nationell nivå och vid kommissionen. I en rad fall finns det en viss motvilja hos förvaltningsmyndigheterna att över huvud taget ta med integrerade territoriella investeringar i sina operativa program! Regionkommittén uppmanar därför kommissionen att se till att man i de länder som har beslutat att använda integrerade territoriella investeringar kan genomföra dem i rimlig utsträckning i alla operativa program, samt att påskynda inrättandet av adekvata genomförande- och ledningsstrukturer, så att man faktiskt kan använda dessa investeringar och skapa samverkanseffekter.

| 22. | Kommittén beklagar att man inte före utarbetandet och godkännandet av partnerskapsavtalen klart definierade omfattningen, målet och metoden för tillämpningen av den territoriella dimensionen. Detta är den främsta orsaken till att varje stat utarbetar den territoriella dimensionen på helt olika sätt och i helt olika utsträckning. Detta minskar avsevärt den effekt som en alleuropeisk tillämpning av den territoriella dimensionen skulle kunna få, inte bara för genomförandet av Europa 2020-strategin utan också för EU:s utveckling i allmänhet. |
| --- | --- |

22.

Kommittén beklagar att man inte före utarbetandet och godkännandet av partnerskapsavtalen klart definierade omfattningen, målet och metoden för tillämpningen av den territoriella dimensionen. Detta är den främsta orsaken till att varje stat utarbetar den territoriella dimensionen på helt olika sätt och i helt olika utsträckning. Detta minskar avsevärt den effekt som en alleuropeisk tillämpning av den territoriella dimensionen skulle kunna få, inte bara för genomförandet av Europa 2020-strategin utan också för EU:s utveckling i allmänhet.

| 23. | Vi uppmanar Europeiska kommissionen att göra det möjligt för regionala och lokala myndigheter att ta fram sina egna ”regionala” partnerskapsavtal som en integrerad del i de allmänna partnerskapsavtalen som sluts på nationell nivå. Detta skulle innebära att kommissionen fullt ut erkänner artikel 4 i EU-fördraget och respekterar medlemsstaternas nationella konstitutionella system samtidigt som subsidiaritetsprincipen utnyttjas så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

23.

Vi uppmanar Europeiska kommissionen att göra det möjligt för regionala och lokala myndigheter att ta fram sina egna ”regionala” partnerskapsavtal som en integrerad del i de allmänna partnerskapsavtalen som sluts på nationell nivå. Detta skulle innebära att kommissionen fullt ut erkänner artikel 4 i EU-fördraget och respekterar medlemsstaternas nationella konstitutionella system samtidigt som subsidiaritetsprincipen utnyttjas så effektivt som möjligt.

| 24. | Kommittén uppmanar kommissionen att agera enstämmigt under förhandlingarna om partnerskapsavtal och operativa program, och noterar i detta hänseende att flera lokala och regionala myndigheter har klagat på att olika kommissionsavdelningar under förhandlingarna hade olika, ibland motstridiga, krav som inte var baserade på verkliga konkreta behov och/eller i befintlig lagstiftning. Kommittén uppmanar kommissionen att involvera lokala och regionala myndigheter med ansvar för framtagningen och genomförandet av en betydande del av programmen tidigare i förhandlingsprocessen, och att redan i början av utarbetandet av de operativa programmen tillhandahålla en enhetlig och tydlig tolkning av de grundläggande bestämmelserna i förordningarna. De sena synpunkterna från kommissionens sida på inkomna programförslag liksom den korta tidsfrist som gavs för uppdateringar av programmen, har också försvårat den politiska förankringen på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

24.

Kommittén uppmanar kommissionen att agera enstämmigt under förhandlingarna om partnerskapsavtal och operativa program, och noterar i detta hänseende att flera lokala och regionala myndigheter har klagat på att olika kommissionsavdelningar under förhandlingarna hade olika, ibland motstridiga, krav som inte var baserade på verkliga konkreta behov och/eller i befintlig lagstiftning. Kommittén uppmanar kommissionen att involvera lokala och regionala myndigheter med ansvar för framtagningen och genomförandet av en betydande del av programmen tidigare i förhandlingsprocessen, och att redan i början av utarbetandet av de operativa programmen tillhandahålla en enhetlig och tydlig tolkning av de grundläggande bestämmelserna i förordningarna. De sena synpunkterna från kommissionens sida på inkomna programförslag liksom den korta tidsfrist som gavs för uppdateringar av programmen, har också försvårat den politiska förankringen på lokal och regional nivå.

| 25. | God praxis när det gäller partnerskapsprincipen kräver rätt inställning och en lämplig förvaltningskultur snarare än lagstiftning. Glappet mellan lagstiftningen och den kontext där den ska tillämpas leder till ett så kallat ticking the box-beteende (3), vilket skadar målet om en högkvalitativ och effektiv programplanering, som enbart blir en administrativ börda som försenar användandet av medlen både lokalt och regionalt i EU. |
| --- | --- |

25.

God praxis när det gäller partnerskapsprincipen kräver rätt inställning och en lämplig förvaltningskultur snarare än lagstiftning. Glappet mellan lagstiftningen och den kontext där den ska tillämpas leder till ett så kallat ticking the box-beteende (3), vilket skadar målet om en högkvalitativ och effektiv programplanering, som enbart blir en administrativ börda som försenar användandet av medlen både lokalt och regionalt i EU.

| 26. | ReK anser därför att partnerskapsprincipen kan stärkas genom att kommissionen bidrar till en undersökning av dess funktionsmekanismer och till en kartläggning av bästa praxis och bland annat bedömer hur lång tid som behövs för diskussioner, med hänsyn till institutionernas och programmens komplexitet. Vi välkomnar i detta hänseende att kommissionen har inlett en undersökning om partnerskapsprincipen och planerar att hålla regelbundna möten inom ramen för den ”strukturerade dialogen” för att diskutera genomförandet av partnerskapsprincipen med berörda aktörer. ReK måste i egenskap av företrädare för de lokala och regionala myndigheterna vara den centrala strategiska partnern i denna process. |
| --- | --- |

26.

ReK anser därför att partnerskapsprincipen kan stärkas genom att kommissionen bidrar till en undersökning av dess funktionsmekanismer och till en kartläggning av bästa praxis och bland annat bedömer hur lång tid som behövs för diskussioner, med hänsyn till institutionernas och programmens komplexitet. Vi välkomnar i detta hänseende att kommissionen har inlett en undersökning om partnerskapsprincipen och planerar att hålla regelbundna möten inom ramen för den ”strukturerade dialogen” för att diskutera genomförandet av partnerskapsprincipen med berörda aktörer. ReK måste i egenskap av företrädare för de lokala och regionala myndigheterna vara den centrala strategiska partnern i denna process.

| 27. | Kommissionen bör särskilt granska i vilken utsträckning partnerskapsprincipen och den territoriella dimensionen efterlevs i de nationella program som utformats inom ramen för sammanhållningspolitiken. I flertalet medlemsstater finns tendenser till en tydligare centralisering av sammanhållningspolitikens genomförande, med inrättandet av nationella program på bekostnad av regionala. Sammanhållningspolitikens huvudsakliga syfte att minska regionala skillnader och obalanser samt främja regional tillväxt måste värnas. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen bör särskilt granska i vilken utsträckning partnerskapsprincipen och den territoriella dimensionen efterlevs i de nationella program som utformats inom ramen för sammanhållningspolitiken. I flertalet medlemsstater finns tendenser till en tydligare centralisering av sammanhållningspolitikens genomförande, med inrättandet av nationella program på bekostnad av regionala. Sammanhållningspolitikens huvudsakliga syfte att minska regionala skillnader och obalanser samt främja regional tillväxt måste värnas.

Finansiella resurser, programstruktur och resultat

Finansiella resurser

| 28. | ReK påpekar att den regionala och lokala nivån stod för 55 % av de totala offentliga investeringarna 2013, och den spelar därmed en mycket viktig roll för att främja den ekonomiska tillväxten i Europa. I vissa regioner är de europeiska struktur- och investeringsfonderna praktiskt taget den enda källan till offentliga investeringar. |
| --- | --- |

28.

ReK påpekar att den regionala och lokala nivån stod för 55 % av de totala offentliga investeringarna 2013, och den spelar därmed en mycket viktig roll för att främja den ekonomiska tillväxten i Europa. I vissa regioner är de europeiska struktur- och investeringsfonderna praktiskt taget den enda källan till offentliga investeringar.

| 29. | Vi framhåller att den lokala och regionala nivåns finanser befinner sig i en svår situation på grund av stora skulder och åtstramningsåtgärder som införts på en högre nivå. ReK konstaterar i detta sammanhang att en brist på tillgängliga resurser på lokal och regional nivå får en direkt påverkan på genomförandet av sammanhållningspolitiken. Systemet med flernivåfinansiering bör därför förbättras i framtiden. Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att utnyttja den flexibilitet som kommissionen beviljar, genom att dra av den obligatoriska nationella samfinansieringen av åtgärder som finansieras med medel från struktur- och investeringsfonderna från förpliktelserna i den interna stabilitetspakten. |
| --- | --- |

29.

Vi framhåller att den lokala och regionala nivåns finanser befinner sig i en svår situation på grund av stora skulder och åtstramningsåtgärder som införts på en högre nivå. ReK konstaterar i detta sammanhang att en brist på tillgängliga resurser på lokal och regional nivå får en direkt påverkan på genomförandet av sammanhållningspolitiken. Systemet med flernivåfinansiering bör därför förbättras i framtiden. Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att utnyttja den flexibilitet som kommissionen beviljar, genom att dra av den obligatoriska nationella samfinansieringen av åtgärder som finansieras med medel från struktur- och investeringsfonderna från förpliktelserna i den interna stabilitetspakten.

| 30. | Av denna anledning ser ReK positivt på att sammanhållningspolitiken under programperioden 2014–2020 tillåter att finansieringsinstrumenten spelar en större roll, och konstaterar att finansieringsinstrumenten om de genomförs effektivt kraftigt kan öka finansieringens genomslag för lokala myndigheter och regioner, förutsatt att man tar hänsyn till investeringarnas ekonomiska och sociala dimension. |
| --- | --- |

30.

Av denna anledning ser ReK positivt på att sammanhållningspolitiken under programperioden 2014–2020 tillåter att finansieringsinstrumenten spelar en större roll, och konstaterar att finansieringsinstrumenten om de genomförs effektivt kraftigt kan öka finansieringens genomslag för lokala myndigheter och regioner, förutsatt att man tar hänsyn till investeringarnas ekonomiska och sociala dimension.

| 31. | Svårigheter uppstår när strukturfonder genomförs genom finansieringsinstrument. I många fall är genomförandet fortfarande mycket komplext och kommissionens behöriga avdelningar tolkar inte alltid de relevanta bestämmelserna på ett samstämmigt sätt, särskilt inte i verifikations- och kontrollfasen. Trots Europeiska kommissionens insatser för att tillhandahålla vägledning krävs det fortfarande i många fall hjälp från externa konsultföretag för att upprätta finansieringsinstrument, vilket innebär extra kostnader. |
| --- | --- |

31.

Svårigheter uppstår när strukturfonder genomförs genom finansieringsinstrument. I många fall är genomförandet fortfarande mycket komplext och kommissionens behöriga avdelningar tolkar inte alltid de relevanta bestämmelserna på ett samstämmigt sätt, särskilt inte i verifikations- och kontrollfasen. Trots Europeiska kommissionens insatser för att tillhandahålla vägledning krävs det fortfarande i många fall hjälp från externa konsultföretag för att upprätta finansieringsinstrument, vilket innebär extra kostnader.

| 32. | Vi välkomnar lanseringen av fi-kompassen, som är ett nytt centrum för information och rådgivning när det gäller användningen av finansieringsinstrument inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Detta verktyg bör bidra till att underlätta genomförandet av finansieringsinstrument och göra processen begripligare. |
| --- | --- |

32.

Vi välkomnar lanseringen av fi-kompassen, som är ett nytt centrum för information och rådgivning när det gäller användningen av finansieringsinstrument inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Detta verktyg bör bidra till att underlätta genomförandet av finansieringsinstrument och göra processen begripligare.

| 33. | Vi vill framhålla EIB:s roll, vars strukturprogramlån kan vara ett utmärkt sätt att mobilisera finansiella resurser för bärkraftiga projekt av en viss storlek inom ramen för ett visst operativt program. Tyvärr är de möjligheter som denna finansieringskälla erbjuder inte tillräckligt kända på alla nivåer (4). Vidare vill vi framhålla att de lokala myndigheterna för tillfället inte fullt ut utnyttjar de ovannämnda möjligheterna, på grund av att förfarandena för tillgång till och utnyttjande av dessa lån är extremt komplicerade. Kommittén hoppas därför att reglerna för lån till strukturprogrammen förenklas. |
| --- | --- |

33.

Vi vill framhålla EIB:s roll, vars strukturprogramlån kan vara ett utmärkt sätt att mobilisera finansiella resurser för bärkraftiga projekt av en viss storlek inom ramen för ett visst operativt program. Tyvärr är de möjligheter som denna finansieringskälla erbjuder inte tillräckligt kända på alla nivåer (4). Vidare vill vi framhålla att de lokala myndigheterna för tillfället inte fullt ut utnyttjar de ovannämnda möjligheterna, på grund av att förfarandena för tillgång till och utnyttjande av dessa lån är extremt komplicerade. Kommittén hoppas därför att reglerna för lån till strukturprogrammen förenklas.

Programstruktur

| 34. | En starkare tematisk koncentration är en av huvudreformerna inom sammanhållningspolitiken 2014–2020. Den tematiska koncentrationen syftar till att koncentrera resurserna på ett begränsat antal tematiska områden för att nå en kritisk massa och få en verklig effekt. Eftersom fördefinierade tematiska mål reglerar vad de europeiska struktur- och investeringsfonderna kan användas till, har bestämmelserna om tematisk koncentration en betydande inverkan på strukturen för partnerskapsavtalen och de operativa programmen. |
| --- | --- |

34.

En starkare tematisk koncentration är en av huvudreformerna inom sammanhållningspolitiken 2014–2020. Den tematiska koncentrationen syftar till att koncentrera resurserna på ett begränsat antal tematiska områden för att nå en kritisk massa och få en verklig effekt. Eftersom fördefinierade tematiska mål reglerar vad de europeiska struktur- och investeringsfonderna kan användas till, har bestämmelserna om tematisk koncentration en betydande inverkan på strukturen för partnerskapsavtalen och de operativa programmen.

| 35. | På grund av interna regionala skillnader kan det fortfarande bli nödvändigt att även i mer utvecklade regioner investera i infrastruktur för grundläggande tjänster på områdena miljö, transporter, informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt hälso-, sjukvårds- och utbildningstjänster. |
| --- | --- |

35.

På grund av interna regionala skillnader kan det fortfarande bli nödvändigt att även i mer utvecklade regioner investera i infrastruktur för grundläggande tjänster på områdena miljö, transporter, informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt hälso-, sjukvårds- och utbildningstjänster.

| 36. | Kommittén ser positivt på att ytterligare flexibilitet har införts tack vare nya instrument som lokalt ledd utveckling och integrerade territoriella investeringar, som gör det möjligt att utnyttja flerfondsprogram och genomföra innovativa projekt. Det är positivt att många länder och regioner på pappret överväger att använda dessa instrument. Kommittén är dock orolig för att lagstiftningsmässiga skillnader mellan fonderna och förvaltningsmyndigheternas ovillighet att delegera på lokal nivå fortfarande begränsar dessa nya instruments potential att bidra till en integrerad territoriell utveckling. |
| --- | --- |

36.

Kommittén ser positivt på att ytterligare flexibilitet har införts tack vare nya instrument som lokalt ledd utveckling och integrerade territoriella investeringar, som gör det möjligt att utnyttja flerfondsprogram och genomföra innovativa projekt. Det är positivt att många länder och regioner på pappret överväger att använda dessa instrument. Kommittén är dock orolig för att lagstiftningsmässiga skillnader mellan fonderna och förvaltningsmyndigheternas ovillighet att delegera på lokal nivå fortfarande begränsar dessa nya instruments potential att bidra till en integrerad territoriell utveckling.

| 37. | Att kombinera olika finansieringskällor och olika instrument för ett och samma projekt kan medföra betydande fördelar förutsatt att det finns enhetliga rapporteringskrav och krav för stödberättigande för de olika finansieringskällorna och instrumenten i syfte att minska antalet fel i samband med genomförandet liksom kostnaderna för att hantera ytterligare administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

37.

Att kombinera olika finansieringskällor och olika instrument för ett och samma projekt kan medföra betydande fördelar förutsatt att det finns enhetliga rapporteringskrav och krav för stödberättigande för de olika finansieringskällorna och instrumenten i syfte att minska antalet fel i samband med genomförandet liksom kostnaderna för att hantera ytterligare administrativa förfaranden.

| 38. | ReK noterar att de nya instrumenten i vissa medlemsstater har mötts med skepsis och inte kommer att genomföras i någon större utsträckning på områden där de skulle ha varit ändamålsenliga, och att den nationella nivån i vissa fall har hindrat de lokala och regionala myndigheterna från att använda nya instrument. Vi uppmanar därför kommissionen att utreda orsakerna till att man förhindrat denna valmöjlighet. |
| --- | --- |

38.

ReK noterar att de nya instrumenten i vissa medlemsstater har mötts med skepsis och inte kommer att genomföras i någon större utsträckning på områden där de skulle ha varit ändamålsenliga, och att den nationella nivån i vissa fall har hindrat de lokala och regionala myndigheterna från att använda nya instrument. Vi uppmanar därför kommissionen att utreda orsakerna till att man förhindrat denna valmöjlighet.

| 39. | Vi uppmanar Europeiska kommissionen och EIB att harmonisera de administrativa kraven och kraven för stödberättigande när man tillhandahåller stöd till olika övergripande projekt. |
| --- | --- |

39.

Vi uppmanar Europeiska kommissionen och EIB att harmonisera de administrativa kraven och kraven för stödberättigande när man tillhandahåller stöd till olika övergripande projekt.

Resultat

| 40. | Det är positivt att den reformerade sammanhållningspolitiken lägger större vikt vid resultaten av de operativa programmen. Goda resultat kan ses som att målen uppfylls på ett effektivt sätt och i enlighet med bestämmelserna. |
| --- | --- |

40.

Det är positivt att den reformerade sammanhållningspolitiken lägger större vikt vid resultaten av de operativa programmen. Goda resultat kan ses som att målen uppfylls på ett effektivt sätt och i enlighet med bestämmelserna.

| 41. | Goda resultat inom sammanhållningspolitiken är av största betydelse för alla lokala och regionala myndigheter, eftersom goda resultat avsevärt förbättrar livskvaliteten i regioner, städer och kommuner. |
| --- | --- |

41.

Goda resultat inom sammanhållningspolitiken är av största betydelse för alla lokala och regionala myndigheter, eftersom goda resultat avsevärt förbättrar livskvaliteten i regioner, städer och kommuner.

| 42. | Den viktigaste aspekten bör vara de långsiktiga resultaten, som leder till att de uppställda målen nås. Resultaten kan omfatta sysselsättningsgraden, arbetslösheten, minskade trafikstockningar och utsläpp etc. Däremot är utfall som exempelvis antalet kurser som erbjudits, kilometer väg som byggts eller antalet byggnader som renoverats endast mellanliggande steg på vägen mot att uppnå resultat och därför en mindre viktig del av slutresultatet. |
| --- | --- |

42.

Den viktigaste aspekten bör vara de långsiktiga resultaten, som leder till att de uppställda målen nås. Resultaten kan omfatta sysselsättningsgraden, arbetslösheten, minskade trafikstockningar och utsläpp etc. Däremot är utfall som exempelvis antalet kurser som erbjudits, kilometer väg som byggts eller antalet byggnader som renoverats endast mellanliggande steg på vägen mot att uppnå resultat och därför en mindre viktig del av slutresultatet.

| 43. | Kommittén beklagar särskilt att resultatreserven återinförts, vilket kan uppmuntra till fastställande av oambitiösa mål i syfte att på ett enkelt sätt få tillgång till ytterligare resurser från resultatreserven. Det kommer emellertid endast att stå klart huruvida målen är ambitiösa i takt med att genomförandet framskrider. Att hålla tillbaka finansiella resurser från de operativa programmen skapar under alla omständigheter en onödig osäkerhet i den finansiella planeringen och innebär en ytterligare risk för projektförvaltarna. |
| --- | --- |

43.

Kommittén beklagar särskilt att resultatreserven återinförts, vilket kan uppmuntra till fastställande av oambitiösa mål i syfte att på ett enkelt sätt få tillgång till ytterligare resurser från resultatreserven. Det kommer emellertid endast att stå klart huruvida målen är ambitiösa i takt med att genomförandet framskrider. Att hålla tillbaka finansiella resurser från de operativa programmen skapar under alla omständigheter en onödig osäkerhet i den finansiella planeringen och innebär en ytterligare risk för projektförvaltarna.

| 44. | Med tanke på att sammanhållningspolitiken till sin natur är långsiktig underminerar dessutom ett alltför strikt fokus på finansiella indikatorer eller utfallsindikatorer på kort eller medellång sikt arbetet med samtliga långsiktiga mål som fastställs när de operativa programmen förhandlas fram. ReK anser därför att en ny resultatram som inte baseras på utfall utan på resultat bör tas fram inför nästa programperiod. |
| --- | --- |

44.

Med tanke på att sammanhållningspolitiken till sin natur är långsiktig underminerar dessutom ett alltför strikt fokus på finansiella indikatorer eller utfallsindikatorer på kort eller medellång sikt arbetet med samtliga långsiktiga mål som fastställs när de operativa programmen förhandlas fram. ReK anser därför att en ny resultatram som inte baseras på utfall utan på resultat bör tas fram inför nästa programperiod.

| 45. | Det är dessutom beklagligt att man i resultatramen gör ekonomiska indikatorer och aktivitetsindikatorer obligatoriska, medan resultatindikatorer endast är frivilliga. ReK anser trots detta att fokus på att uppnå resultat bör vara ett obligatoriskt inslag i den strategiska planeringen av alla strukturfonder, vilket även bör beaktas inom resultatramen. |
| --- | --- |

45.

Det är dessutom beklagligt att man i resultatramen gör ekonomiska indikatorer och aktivitetsindikatorer obligatoriska, medan resultatindikatorer endast är frivilliga. ReK anser trots detta att fokus på att uppnå resultat bör vara ett obligatoriskt inslag i den strategiska planeringen av alla strukturfonder, vilket även bör beaktas inom resultatramen.

| 46. | Vi välkomnar i detta sammanhang att kommissionen kommer att utarbeta årliga rapporter med en sammanfattning av medlemsstaternas genomföranderapporter från och med 2016 och uppmanar kommissionen att diskutera dessa rapporter med ReK:s ledamöter. ReK föreslår att dessa rapporter också ska innehålla en analys av framstegen när det gäller att förenkla genomförandesystemet. |
| --- | --- |

46.

Vi välkomnar i detta sammanhang att kommissionen kommer att utarbeta årliga rapporter med en sammanfattning av medlemsstaternas genomföranderapporter från och med 2016 och uppmanar kommissionen att diskutera dessa rapporter med ReK:s ledamöter. ReK föreslår att dessa rapporter också ska innehålla en analys av framstegen när det gäller att förenkla genomförandesystemet.

| 47. | De ekonomiska indikatorerna, t.ex. den takt i vilken budgetmedlen utnyttjas, är inte en resultatinriktad indikator. ReK uppmanar därför Europeiska kommissionen att lägga mindre vikt vid ekonomiska indikatorer inom resultatramen. |
| --- | --- |

47.

De ekonomiska indikatorerna, t.ex. den takt i vilken budgetmedlen utnyttjas, är inte en resultatinriktad indikator. ReK uppmanar därför Europeiska kommissionen att lägga mindre vikt vid ekonomiska indikatorer inom resultatramen.

Förenklade förfaranden och administrativ kapacitet

Förenklade förfaranden

| 48. | Tidigare har sammanhållningspolitiken fått betydande kritik för sitt komplexa genomförandesystem. De flesta förvaltningsmyndigheter anser fortfarande att de nya förordningarna är byråkratiska och komplexa. I detta sammanhang ansåg deltagarna i ReK:s samråd att det mest väsentliga var att förenkla reglerna för stödberättigande, undvika nationell överreglering samt fokusera på resultat. |
| --- | --- |

48.

Tidigare har sammanhållningspolitiken fått betydande kritik för sitt komplexa genomförandesystem. De flesta förvaltningsmyndigheter anser fortfarande att de nya förordningarna är byråkratiska och komplexa. I detta sammanhang ansåg deltagarna i ReK:s samråd att det mest väsentliga var att förenkla reglerna för stödberättigande, undvika nationell överreglering samt fokusera på resultat.

| 49. | Överreglering är fortfarande en av huvudanledningarna till den administrativa bördan. Den överdrivet strikta nationella tolkningen av EU:s bestämmelser leder, i kombination med det faktum att de enskilda fonderna i många medlemsstater måste följa separata riktlinjer på ministernivå och administrativ nivå, till onödiga administrativa krav, silotänkande och en ytterligare byråkratisk börda för stödmottagare och förvaltningsmyndigheter. Detta kan även hindra användningen av instrument för integrerad territoriell utveckling, t.ex. integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

49.

Överreglering är fortfarande en av huvudanledningarna till den administrativa bördan. Den överdrivet strikta nationella tolkningen av EU:s bestämmelser leder, i kombination med det faktum att de enskilda fonderna i många medlemsstater måste följa separata riktlinjer på ministernivå och administrativ nivå, till onödiga administrativa krav, silotänkande och en ytterligare byråkratisk börda för stödmottagare och förvaltningsmyndigheter. Detta kan även hindra användningen av instrument för integrerad territoriell utveckling, t.ex. integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling.

| 50. | Vi uppmanar Europeiska kommissionen att övervaka den nationella tillämpningen av EU:s bestämmelser och, om man upptäcker fall av överreglering, övertyga de nationella myndigheterna att tillämpa EU-reglerna på ett mindre betungande sätt. Fall av överreglering bör offentliggöras för ömsesidigt lärande. |
| --- | --- |

50.

Vi uppmanar Europeiska kommissionen att övervaka den nationella tillämpningen av EU:s bestämmelser och, om man upptäcker fall av överreglering, övertyga de nationella myndigheterna att tillämpa EU-reglerna på ett mindre betungande sätt. Fall av överreglering bör offentliggöras för ömsesidigt lärande.

| 51. | Det finns emellertid gott om utrymme för förenklingar även inom EU:s bestämmelser (förordningar, genomförandeakter och delegerade akter). ReK efterlyser därför ytterligare förenklingar i förvaltningen av EU-finansierade projekt. Detta bör omfatta en minskning av den tid det tar för stödmottagarna att få ersättning, skapande av en enda uppsättning gemensamma revisionsregler för projekt, enklare regler för projekt som genererar egna intäkter, samstämmiga regler för kostnaders stödberättigande, mer omfattande användning av förenklade kostnader, närmare koppling mellan betalningar och resultat, e-sammanhållning, principen om att allt ska finnas på samma plats för stödmottagarna samt en proportionerlig och enhetlig syn på övervakning, en harmonisering av förfarandena på den första kontrollnivån i programmen för territoriellt samarbete och en förenkling av kontrollen vid offentlig upphandling. ReK framhåller vikten av att man erbjuder lokala och regionala myndigheter samt företag lämpligt stöd från sakkunniga när det gäller att svara på frågor och ge råd om lagstiftningen (framför allt om offentlig upphandling) och dess korrekta tillämpning. ReK uppmanar kommissionen att låta företrädare för de lokala och regionala myndigheterna ingå i högnivågruppen av experter som ska övervaka förenklingarna för stödmottagarna och därmed dra nytta av aktörer som har praktisk erfarenhet av att genomföra projekt, i syfte att minska den administrativa bördan samt förbättra utnyttjandet av medel och programmens effekt. |
| --- | --- |

51.

Det finns emellertid gott om utrymme för förenklingar även inom EU:s bestämmelser (förordningar, genomförandeakter och delegerade akter). ReK efterlyser därför ytterligare förenklingar i förvaltningen av EU-finansierade projekt. Detta bör omfatta en minskning av den tid det tar för stödmottagarna att få ersättning, skapande av en enda uppsättning gemensamma revisionsregler för projekt, enklare regler för projekt som genererar egna intäkter, samstämmiga regler för kostnaders stödberättigande, mer omfattande användning av förenklade kostnader, närmare koppling mellan betalningar och resultat, e-sammanhållning, principen om att allt ska finnas på samma plats för stödmottagarna samt en proportionerlig och enhetlig syn på övervakning, en harmonisering av förfarandena på den första kontrollnivån i programmen för territoriellt samarbete och en förenkling av kontrollen vid offentlig upphandling. ReK framhåller vikten av att man erbjuder lokala och regionala myndigheter samt företag lämpligt stöd från sakkunniga när det gäller att svara på frågor och ge råd om lagstiftningen (framför allt om offentlig upphandling) och dess korrekta tillämpning. ReK uppmanar kommissionen att låta företrädare för de lokala och regionala myndigheterna ingå i högnivågruppen av experter som ska övervaka förenklingarna för stödmottagarna och därmed dra nytta av aktörer som har praktisk erfarenhet av att genomföra projekt, i syfte att minska den administrativa bördan samt förbättra utnyttjandet av medel och programmens effekt.

| 52. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på de oproportionerliga bördorna för de lokala och regionala myndigheterna pga. det stora antalet osamordnade kontroller, vilket kan leda till att viljan att genomföra europeiska projekt minskar. Vid behov bör samlade kontroller genomföras eller så bör de behöriga myndigheterna ömsesidigt erkänna varandras kontroller. Man bör utnyttja resultaten av kontrollerna eller revisionerna även för att förebygga fel för att på så sätt göra de genomförda projekten mer framgångsrika. |
| --- | --- |

52.

Kommittén vill fästa uppmärksamheten på de oproportionerliga bördorna för de lokala och regionala myndigheterna pga. det stora antalet osamordnade kontroller, vilket kan leda till att viljan att genomföra europeiska projekt minskar. Vid behov bör samlade kontroller genomföras eller så bör de behöriga myndigheterna ömsesidigt erkänna varandras kontroller. Man bör utnyttja resultaten av kontrollerna eller revisionerna även för att förebygga fel för att på så sätt göra de genomförda projekten mer framgångsrika.

| 53. | ReK uppmanar i detta sammanhang kommissionen att konsekvent tillämpa Refits strategier på de europeiska struktur- och investeringsfonderna, och att beakta både delegerade akter och genomförandeakter. Vidare bör hänsyn tas till kommissionens många interna riktlinjer och förfarandet för deras antagande, eftersom dessa riktlinjer, trots att de formellt sett inte är rättsligt bindande, avsevärt bidrar till den höga komplexiteten och de administrativa bördorna i samband med genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna på lokal nivå. |
| --- | --- |

53.

ReK uppmanar i detta sammanhang kommissionen att konsekvent tillämpa Refits strategier på de europeiska struktur- och investeringsfonderna, och att beakta både delegerade akter och genomförandeakter. Vidare bör hänsyn tas till kommissionens många interna riktlinjer och förfarandet för deras antagande, eftersom dessa riktlinjer, trots att de formellt sett inte är rättsligt bindande, avsevärt bidrar till den höga komplexiteten och de administrativa bördorna i samband med genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna på lokal nivå.

| 54. | Regionkommittén är fast övertygad om att det omgående behövs särskilda åtgärder för att förenkla programmen för territoriellt samarbete. Resultaten av programmen och projekten inom Europeiskt territoriellt samarbete måste också göras mer synliga. Komplexiteten är en källa till förseningar och felaktigheter som medför att EU:s sammanhållningspolitik blir mindre effektiv. Klarare och tydligare regler som är lättare att använda skapar färre problem även i ett senare skede, nämligen i samband med attesteringen av utgifter och under kontroll- och revisionsförfarandena. Dessutom bör kommissionens efterhandskontroller harmoniseras och under alla omständigheter respektera kraven på konsekvens, subsidiaritet och framför allt proportionalitet. |
| --- | --- |

54.

Regionkommittén är fast övertygad om att det omgående behövs särskilda åtgärder för att förenkla programmen för territoriellt samarbete. Resultaten av programmen och projekten inom Europeiskt territoriellt samarbete måste också göras mer synliga. Komplexiteten är en källa till förseningar och felaktigheter som medför att EU:s sammanhållningspolitik blir mindre effektiv. Klarare och tydligare regler som är lättare att använda skapar färre problem även i ett senare skede, nämligen i samband med attesteringen av utgifter och under kontroll- och revisionsförfarandena. Dessutom bör kommissionens efterhandskontroller harmoniseras och under alla omständigheter respektera kraven på konsekvens, subsidiaritet och framför allt proportionalitet.

Administrativ kapacitet

| 55. | De lokala och regionala myndigheternas administrativa kapacitet är avgörande för att sammanhållningspolitiken ska kunna genomföras med goda resultat, men det finns tyvärr fortfarande brister inom vissa av dessa myndigheter. |
| --- | --- |

55.

De lokala och regionala myndigheternas administrativa kapacitet är avgörande för att sammanhållningspolitiken ska kunna genomföras med goda resultat, men det finns tyvärr fortfarande brister inom vissa av dessa myndigheter.

| 56. | Det finns många potentiella skäl till en otillräcklig administrativ kapacitet, t.ex.






  — | ineffektiv uppdelning av arbetsuppgifter och ansvarsområden, |
| --- | --- | --- |

56.

Det finns många potentiella skäl till en otillräcklig administrativ kapacitet, t.ex.

—

ineffektiv uppdelning av arbetsuppgifter och ansvarsområden,

| — | ineffektivt samarbete mellan förvaltningsnivåer, |
| --- | --- |

—

ineffektivt samarbete mellan förvaltningsnivåer,

| — | brist på kvalificerad personal (kompetens), |
| --- | --- |

—

brist på kvalificerad personal (kompetens),

| — | brist på budgetmedel, |
| --- | --- |

—

brist på budgetmedel,

| — | olämpliga regler och bestämmelser (t.ex. överreglering), |
| --- | --- |

—

olämpliga regler och bestämmelser (t.ex. överreglering),

| — | politiska hinder (t.ex. olämplig strategisk planering), |
| --- | --- |

—

politiska hinder (t.ex. olämplig strategisk planering),

| — | avsaknad av intern kapacitet för förvaltningen av komplexa projekt, som exempelvis projekt som samfinansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

—

avsaknad av intern kapacitet för förvaltningen av komplexa projekt, som exempelvis projekt som samfinansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 57. | ReK uppmanar medlemsstaterna, inte bara de mindre utvecklade utan samtliga EU-länder, att i högre grad utnyttja det tekniska stöd som finns för operativa program i syfte att öka de lokala och regionala organens och andra deltagares möjligheter att utnyttja och förvalta EU-anslag samt främja en bättre insamling av statistiska uppgifter på lokal nivå. |
| --- | --- |

57.

ReK uppmanar medlemsstaterna, inte bara de mindre utvecklade utan samtliga EU-länder, att i högre grad utnyttja det tekniska stöd som finns för operativa program i syfte att öka de lokala och regionala organens och andra deltagares möjligheter att utnyttja och förvalta EU-anslag samt främja en bättre insamling av statistiska uppgifter på lokal nivå.

| 58. | Kommittén betonar att en förstärkning av den administrativa kapaciteten på lokal och regional nivå kommer att leda till ett effektivare och mer resultatinriktat genomförande av de operativa programmen. EU och medlemsstaterna bör stödja riktmärkning samt utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan regioner och kommuner, bl.a. genom att utnyttja instrument som programmen för europeiskt territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

58.

Kommittén betonar att en förstärkning av den administrativa kapaciteten på lokal och regional nivå kommer att leda till ett effektivare och mer resultatinriktat genomförande av de operativa programmen. EU och medlemsstaterna bör stödja riktmärkning samt utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan regioner och kommuner, bl.a. genom att utnyttja instrument som programmen för europeiskt territoriellt samarbete.

| 59. | Vi välkomnar kommissionens initiativ för eftersatta regioner, som syftar till att kartlägga de huvudsakliga drivkrafterna och flaskhalsarna för tillväxt och investeringar på regional nivå, särskilt i mindre utvecklade regioner. Kommissionen uppmanas att utnyttja regionala och lokala experters kunskaper och beakta de särskilda behoven i eftersatta regioner när den lämnar rekommendationer om hur deras tillväxtpotential kan frigöras. |
| --- | --- |

59.

Vi välkomnar kommissionens initiativ för eftersatta regioner, som syftar till att kartlägga de huvudsakliga drivkrafterna och flaskhalsarna för tillväxt och investeringar på regional nivå, särskilt i mindre utvecklade regioner. Kommissionen uppmanas att utnyttja regionala och lokala experters kunskaper och beakta de särskilda behoven i eftersatta regioner när den lämnar rekommendationer om hur deras tillväxtpotential kan frigöras.

| 60. | Vi konstaterar att förhandsvillkor (artikel 19 i förordningen om gemensamma bestämmelser) säkrar att EU-medlen investeras i enlighet med rättsliga villkor som överensstämmer med EU:s lagstiftning, och att de används för att reducera konkurrensfördelar som kan kopplas till underlåtenhet att följa reglerna. ReK vill fästa uppmärksamheten på följande:






  — | ReK anser att det är oacceptabelt att finansiering som riktas till de lokala och regionala myndigheternas områden försenas på grund av viss underlåtenhet inom de europeiska och nationella institutionerna att följa reglerna. ReK hoppas dock att tillämpningen av dessa förhandsvillkor på lång sikt kommer att gynna de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- | --- |

60.

Vi konstaterar att förhandsvillkor (artikel 19 i förordningen om gemensamma bestämmelser) säkrar att EU-medlen investeras i enlighet med rättsliga villkor som överensstämmer med EU:s lagstiftning, och att de används för att reducera konkurrensfördelar som kan kopplas till underlåtenhet att följa reglerna. ReK vill fästa uppmärksamheten på följande:

—

ReK anser att det är oacceptabelt att finansiering som riktas till de lokala och regionala myndigheternas områden försenas på grund av viss underlåtenhet inom de europeiska och nationella institutionerna att följa reglerna. ReK hoppas dock att tillämpningen av dessa förhandsvillkor på lång sikt kommer att gynna de lokala och regionala myndigheterna.

| — | ReK motsätter sig bestämt den ”externa villkorlighet” beträffande de europeiska struktur- och investeringsfonderna som en frysning av regionalstödet till medlemsstater som bryter mot EU:s regler för budgetunderskott utgör. Sådana åtgärder skulle bestraffa de lokala och regionala myndigheterna för de nationella regeringarnas misslyckanden. |
| --- | --- |

—

ReK motsätter sig bestämt den ”externa villkorlighet” beträffande de europeiska struktur- och investeringsfonderna som en frysning av regionalstödet till medlemsstater som bryter mot EU:s regler för budgetunderskott utgör. Sådana åtgärder skulle bestraffa de lokala och regionala myndigheterna för de nationella regeringarnas misslyckanden.

| — | Sammanhållningspolitiken är i första hand en regional politik, och det bör den förbli. Därför bör man undvika en mer eller mindre centraliserad politik på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

—

Sammanhållningspolitiken är i första hand en regional politik, och det bör den förbli. Därför bör man undvika en mer eller mindre centraliserad politik på alla förvaltningsnivåer.

| 61. | Kommittén uppmuntrar de medlemsstater som deltar i samarbetsprogram, och på vars territorium en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) har sitt huvudkontor, att ge grupperingen rollen som förvaltningsmyndighet för vissa eller alla program för territoriellt samarbete som rör det område som omfattas av en EGTS, i enlighet med relevanta bestämmelser i artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

61.

Kommittén uppmuntrar de medlemsstater som deltar i samarbetsprogram, och på vars territorium en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) har sitt huvudkontor, att ge grupperingen rollen som förvaltningsmyndighet för vissa eller alla program för territoriellt samarbete som rör det område som omfattas av en EGTS, i enlighet med relevanta bestämmelser i artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete.

Bryssel den 9 juli 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  317 giltiga bidrag till undersökningen lämnades av ett brett spektrum av berörda aktörer, myndigheter och tjänster. De flesta bidragen (70 %) lämnades av företrädare för offentliga förvaltningar. 89 respondenter lämnade även bidrag i form av öppna synpunkter. En detaljerad analys av resultatet av samrådet finns på ReK:s webbplats.

1

(2)  I ett ReK-samråd bekräftades att en stor majoritet av lokala och regionala myndigheter och andra berörda aktörer deltog i den förberedande fasen av partnerskapsavtal och operativa program. Mer än 70 % av respondenterna ansåg emellertid att de lokala och regionala myndigheternas behov endast har beaktats delvis eller inte alls.

2

(3)  Det vill säga att reglerna formellt följs utan att tillämpas i praktiken.

3

(4)  Mer än 50 % av dem som deltog i ReK:s samråd uppgav att de inte kände till strukturprogramlånen.

4

---