# Úradný vestník C 260/7. a

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 260 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 587. augusta 2015 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 260

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 587. augusta 2015

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Výbor regiónov |
| | 112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015 |
| 2015/C 260/01 | Uznesenie k prioritám Európskeho výboru regiónov na šieste funkčné obdobie (2015 — 2020) | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015 |
| 2015/C 260/02 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Lepšia ochrana morského prostredia | 6 |
| 2015/C 260/03 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam | 12 |
| 2015/C 260/04 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Podpora spravodlivého obchodu v Európe na miestnej a regionálnej úrovni | 17 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015

2015/C 260/01

Uznesenie k prioritám Európskeho výboru regiónov na šieste funkčné obdobie (2015 — 2020)

1

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015

2015/C 260/02

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Lepšia ochrana morského prostredia

6

2015/C 260/03

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam

12

2015/C 260/04

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Podpora spravodlivého obchodu v Európe na miestnej a regionálnej úrovni

17

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | VÝBOR REGIÓNOV |
| | 112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015 |
| 2015/C 260/05 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Usmernenia politík zamestnanosti členských štátov | 22 |

III   Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015

2015/C 260/05

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Usmernenia politík zamestnanosti členských štátov

22

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015

| 7.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 260/1

---

Uznesenie k prioritám Európskeho výboru regiónov na šieste funkčné obdobie (2015 — 2020)

(2015/C 260/01)

Európsky výbor regiónov (VR) sa počas prebiehajúceho päťročného funkčného obdobia (2015 – 2020) zameria na tieto kľúčové priority:

I.   
  Opätovné naštartovanie európskeho hospodárstva – vytváranie pracovných miest a udržateľný rast v mestách a regiónoch v záujme zvýšenia kvality života občanov

Prístup „zdola nahor“, ktorý zapája aj regionálne a miestne samosprávy do európskych partnerstiev, je potrebný na stimulovanie cielených investícií do reálnej ekonomiky a iniciovanie výmeny osvedčených postupov. To bude zároveň v súlade s požiadavkami občanov, ktoré sa týkajú kvality výdavkov a riadneho vykonávania verejných politík. Nové podnikateľské zmýšľanie v kombinácii s fungujúcim jednotným digitálnym trhom a inteligentnou špecializáciou môže viesť k novým zručnostiam a vedomostiam, inovácii a zamestnanosti.

VR vyzdvihuje nasledujúce opatrenia, ktoré sú zamerané na dosiahnutie tohto prioritného cieľa:

| 1. | stavať na pozitívnych hospodárskych trendoch a na ich základe vytvárať udržateľné pracovné miesta, a to s osobitným dôrazom na vzdelávanie a zosúladenie potrebných zručností a odbornej prípravy s potrebami trhu práce. Na zlepšenie životnej situácie mladých ľudí, ktorí sú postihnutí vysokou nezamestnanosťou, je potrebné predovšetkým kvalitné všeobecné a odborné vzdelanie, rozširovanie ponuky miest v učňovskej príprave a zlepšenie mobility. V tejto súvislosti môžu byť nápomocné pozitívne skúsenosti so systémom duálneho odborného vzdelávania; |
| --- | --- |

1.

stavať na pozitívnych hospodárskych trendoch a na ich základe vytvárať udržateľné pracovné miesta, a to s osobitným dôrazom na vzdelávanie a zosúladenie potrebných zručností a odbornej prípravy s potrebami trhu práce. Na zlepšenie životnej situácie mladých ľudí, ktorí sú postihnutí vysokou nezamestnanosťou, je potrebné predovšetkým kvalitné všeobecné a odborné vzdelanie, rozširovanie ponuky miest v učňovskej príprave a zlepšenie mobility. V tejto súvislosti môžu byť nápomocné pozitívne skúsenosti so systémom duálneho odborného vzdelávania;

| 2. | v spolupráci s Európskou investičnou bankou monitorovať využívanie európskych štrukturálnych a investičných fondov a Európskeho fondu pre strategické investície a zároveň zachovať solidaritu so zaostávajúcimi regiónmi; |
| --- | --- |

2.

v spolupráci s Európskou investičnou bankou monitorovať využívanie európskych štrukturálnych a investičných fondov a Európskeho fondu pre strategické investície a zároveň zachovať solidaritu so zaostávajúcimi regiónmi;

| 3. | posilniť sociálny rozmer EÚ a hospodárskej a menovej únie (HMÚ) vytvorením stimulov pre reformy s cieľom urýchliť plnenie sociálnych cieľov stratégie Európa 2020 a koordináciu medzi automatickými stabilizátormi na úrovni HMÚ; |
| --- | --- |

3.

posilniť sociálny rozmer EÚ a hospodárskej a menovej únie (HMÚ) vytvorením stimulov pre reformy s cieľom urýchliť plnenie sociálnych cieľov stratégie Európa 2020 a koordináciu medzi automatickými stabilizátormi na úrovni HMÚ;

| 4. | prispievať k preskúmaniu viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v polovici trvania a k budúcej politike súdržnosti. Požadovať preskúmanie vlastných zdrojov EÚ a podporovať zosúladenie verených rozpočtov s cieľmi pre jednotlivé územia zameranými na kvalitu výdavkov a dostatočným objemom vyčlenených finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

4.

prispievať k preskúmaniu viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v polovici trvania a k budúcej politike súdržnosti. Požadovať preskúmanie vlastných zdrojov EÚ a podporovať zosúladenie verených rozpočtov s cieľmi pre jednotlivé územia zameranými na kvalitu výdavkov a dostatočným objemom vyčlenených finančných prostriedkov;

| 5. | podporou flexibility pri uplatňovaní pravidiel európskeho hospodárskeho riadenia a súčasnom rešpektovaní požiadavky zdravých verejných financií a ustanovení Paktu stability a rastu zvýšiť investičnú kapacitu miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

5.

podporou flexibility pri uplatňovaní pravidiel európskeho hospodárskeho riadenia a súčasnom rešpektovaní požiadavky zdravých verejných financií a ustanovení Paktu stability a rastu zvýšiť investičnú kapacitu miestnych a regionálnych orgánov;

| 6. | podporovať súčinnosť medzi rôznymi dostupnými fondmi EÚ, posilniť prepojenie medzi Európskym fondom pre strategické investície a existujúcimi fondmi s cieľom znásobiť finančný efekt. Zamerať sa na zjednodušenie finančných nástrojov EÚ; |
| --- | --- |

6.

podporovať súčinnosť medzi rôznymi dostupnými fondmi EÚ, posilniť prepojenie medzi Európskym fondom pre strategické investície a existujúcimi fondmi s cieľom znásobiť finančný efekt. Zamerať sa na zjednodušenie finančných nástrojov EÚ;

| 7. | povzbudiť podnikateľské zmýšľanie: zvýšiť konkurencieschopnosť malých a stredných podnikov a podporovať sociálne hospodárstvo zlepšením prístupu k financovaniu, podnecovaním (rozvoja) inovácií a cieľovej infraštruktúry a znižovaním byrokracie; |
| --- | --- |

7.

povzbudiť podnikateľské zmýšľanie: zvýšiť konkurencieschopnosť malých a stredných podnikov a podporovať sociálne hospodárstvo zlepšením prístupu k financovaniu, podnecovaním (rozvoja) inovácií a cieľovej infraštruktúry a znižovaním byrokracie;

| 8. | považovať jazyk, kultúru a kultúrne dedičstvo za ľudskú hodnotu, ktorá podporuje národnú, regionálnu a miestnu identitu; |
| --- | --- |

8.

považovať jazyk, kultúru a kultúrne dedičstvo za ľudskú hodnotu, ktorá podporuje národnú, regionálnu a miestnu identitu;

| 9. | vytvárať vhodné podmienky na rozvoj digitálnych sietí a služieb. Maximalizovať rastový potenciál digitálnej ekonomiky investovaním do vysokorýchlostnej, spoľahlivej infraštruktúry IKT, ako aj do výskumu a inovácií s cieľom podporiť konkurencieschopnosť priemyslu, verejné služby, inkluzívnosť a zručnosti; |
| --- | --- |

9.

vytvárať vhodné podmienky na rozvoj digitálnych sietí a služieb. Maximalizovať rastový potenciál digitálnej ekonomiky investovaním do vysokorýchlostnej, spoľahlivej infraštruktúry IKT, ako aj do výskumu a inovácií s cieľom podporiť konkurencieschopnosť priemyslu, verejné služby, inkluzívnosť a zručnosti;

| 10. | zväčšiť výskumnú a inovačnú kapacitu regiónov a preklenúť digitálne rozdiely a rozdiely v oblasti inovácie, ktoré sú medzi nimi. Propagovaním inteligentnej špecializácie a výmeny osvedčených postupov zvýšiť regionálnu konkurencieschopnosť. Preto treba stimulovať hlavné medziregionálne siete, ako je Vanguard Initiative, ktoré urobili z priemyselného oživenia jadro svojich S3 aktivít, a to s cieľom propagovať výmenu skúseností, vytváranie stupňov excelentnosti a spoločné spracúvanie žiadostí o projekty; |
| --- | --- |

10.

zväčšiť výskumnú a inovačnú kapacitu regiónov a preklenúť digitálne rozdiely a rozdiely v oblasti inovácie, ktoré sú medzi nimi. Propagovaním inteligentnej špecializácie a výmeny osvedčených postupov zvýšiť regionálnu konkurencieschopnosť. Preto treba stimulovať hlavné medziregionálne siete, ako je Vanguard Initiative, ktoré urobili z priemyselného oživenia jadro svojich S3 aktivít, a to s cieľom propagovať výmenu skúseností, vytváranie stupňov excelentnosti a spoločné spracúvanie žiadostí o projekty;

| 11. | čo najlepšie využívať vedomostné a inovačné spoločenstvá, ktoré zahŕňajú inovačný reťazec, a kľúčové podporné technológie ako prostriedok, vďaka ktorému sa môžeme dostať do popredia pri prechode k znalostnému hospodárstvu s nízkymi emisiami uhlíka; |
| --- | --- |

11.

čo najlepšie využívať vedomostné a inovačné spoločenstvá, ktoré zahŕňajú inovačný reťazec, a kľúčové podporné technológie ako prostriedok, vďaka ktorému sa môžeme dostať do popredia pri prechode k znalostnému hospodárstvu s nízkymi emisiami uhlíka;

| 12. | podporovať lepší prístup spotrebiteľov a podnikov k online tovarom a službám v celej Európe, a to odstránením hlavných rozdielov medzi online a offline svetmi, ako aj prekážok brániacich cezhraničným online činnostiam, a zabezpečiť, že regulačné prístupy k novým formám výmeny, ako je napríklad hospodárstvo spoločného využívania zdrojov, budú koordinované na európskej úrovni; |
| --- | --- |

12.

podporovať lepší prístup spotrebiteľov a podnikov k online tovarom a službám v celej Európe, a to odstránením hlavných rozdielov medzi online a offline svetmi, ako aj prekážok brániacich cezhraničným online činnostiam, a zabezpečiť, že regulačné prístupy k novým formám výmeny, ako je napríklad hospodárstvo spoločného využívania zdrojov, budú koordinované na európskej úrovni;

| 13. | podporovať rozšírenie inovatívnej elektronickej verejnej správy, aby bol život občanov a podnikov ľahší a aby menej závisel od byrokracie; |
| --- | --- |

13.

podporovať rozšírenie inovatívnej elektronickej verejnej správy, aby bol život občanov a podnikov ľahší a aby menej závisel od byrokracie;

| 14. | zabezpečiť lepšie regulačné a finančné podmienky v záujme uľahčenia modernizácie a rozšírenia existujúcej energetickej infraštruktúry, ktoré sú súčasťou nových cieľov EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy do roku 2030, najmä dosiahnutie energetickej únie, ktorá by bola odolná voči krízam a šetrná voči životnému prostrediu. Zároveň treba zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž v odvetví energetiky; |
| --- | --- |

14.

zabezpečiť lepšie regulačné a finančné podmienky v záujme uľahčenia modernizácie a rozšírenia existujúcej energetickej infraštruktúry, ktoré sú súčasťou nových cieľov EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy do roku 2030, najmä dosiahnutie energetickej únie, ktorá by bola odolná voči krízam a šetrná voči životnému prostrediu. Zároveň treba zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž v odvetví energetiky;

| 15. | zabezpečiť stabilné právne predpisy, aby sa podporili investície do obnoviteľných zdrojov energie, vrátane obehového hospodárstva a iniciatív v oblasti ekodizajnu. Zdôrazniť význam poskytovania zdrojov potrebných na to, aby mohli regióny a mestá zohrávať vedúcu úlohu pri realizácii projektov v oblasti udržateľnej energetiky; |
| --- | --- |

15.

zabezpečiť stabilné právne predpisy, aby sa podporili investície do obnoviteľných zdrojov energie, vrátane obehového hospodárstva a iniciatív v oblasti ekodizajnu. Zdôrazniť význam poskytovania zdrojov potrebných na to, aby mohli regióny a mestá zohrávať vedúcu úlohu pri realizácii projektov v oblasti udržateľnej energetiky;

| 16. | podporovať budovanie odolnosti voči katastrofám ako jeden z hlavných predpokladov udržateľného rastu a zamestnanosti a poukazovať pri tom na zásadnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

16.

podporovať budovanie odolnosti voči katastrofám ako jeden z hlavných predpokladov udržateľného rastu a zamestnanosti a poukazovať pri tom na zásadnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov.

II.   
  Územný rozmer legislatívy EÚ: práca v záujme občanov bez ohľadu na to, kde sa rozhodnú žiť a pracovať

Politiky EÚ by mali preklenúť vzdialenosti a znalostné rozdiely medzi regiónmi a mestami, aby sa územné, hospodárske, sociálne, kultúrne, geografické a demografické danosti zmenili na výhody, a to tak v mestských, ako aj vo vidieckych oblastiach.

VR vyzdvihuje nasledujúce opatrenia, ktoré sú zamerané na dosiahnutie tohto prioritného cieľa:

| 17. | požadovať posilnenie územného rozmeru politík a projektov EÚ v celej Európskej únii, a to aj v rámci revízie stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

17.

požadovať posilnenie územného rozmeru politík a projektov EÚ v celej Európskej únii, a to aj v rámci revízie stratégie Európa 2020;

| 18. | podporiť uznanie demografických problémov za hrozbu pre celú Európu a vytvorenie európskej stratégie na riešenie týchto problémov; |
| --- | --- |

18.

podporiť uznanie demografických problémov za hrozbu pre celú Európu a vytvorenie európskej stratégie na riešenie týchto problémov;

| 19. | preskúmať a posúdiť územný vplyv právnych predpisov EÚ týkajúcich sa jednotného trhu a iniciatív, ktoré majú mať územný vplyv (t. j. energetická únia, jednotný digitálny trh, balík opatrení v oblasti mobility pracovných síl, únia kapitálových trhov, budúca dopravná politika). Osobitnú pozornosť treba venovať kľúčovým oblastiam štátnej pomoci, jej modernizácii, priemyselnej politike, verejnému obstarávaniu a poskytovaniu služieb všeobecného záujmu; |
| --- | --- |

19.

preskúmať a posúdiť územný vplyv právnych predpisov EÚ týkajúcich sa jednotného trhu a iniciatív, ktoré majú mať územný vplyv (t. j. energetická únia, jednotný digitálny trh, balík opatrení v oblasti mobility pracovných síl, únia kapitálových trhov, budúca dopravná politika). Osobitnú pozornosť treba venovať kľúčovým oblastiam štátnej pomoci, jej modernizácii, priemyselnej politike, verejnému obstarávaniu a poskytovaniu služieb všeobecného záujmu;

| 20. | formovať budúcu politiku súdržnosti, vrátane koncipovania európskeho územného plánovania, s osobitným zameraním na posilnenie mestskej agendy, rovnováhu medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a ďalší rozvoj finančných nástrojov v rámci politiky súdržnosti. Podnecovať diskusiu na tému „Nad rámec HDP“ a vypracovanie alternatívnych ukazovateľov blahobytu a udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

20.

formovať budúcu politiku súdržnosti, vrátane koncipovania európskeho územného plánovania, s osobitným zameraním na posilnenie mestskej agendy, rovnováhu medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a ďalší rozvoj finančných nástrojov v rámci politiky súdržnosti. Podnecovať diskusiu na tému „Nad rámec HDP“ a vypracovanie alternatívnych ukazovateľov blahobytu a udržateľného rozvoja;

| 21. | pozornosť a citlivý prístup pri témach financovania a pôvodu prostriedkov; včasné zaoberanie sa otázkou budúcnosti regionálnej podpory a štrukturálnych fondov po roku 2020 v záujme obcí a regiónov; |
| --- | --- |

21.

pozornosť a citlivý prístup pri témach financovania a pôvodu prostriedkov; včasné zaoberanie sa otázkou budúcnosti regionálnej podpory a štrukturálnych fondov po roku 2020 v záujme obcí a regiónov;

| 22. | požaduje opätovné zameranie sa na oživenie centier miest, ktoré boli zanedbané, keďže sa budovali veľké nákupné zóny v okrajových častiach miest; |
| --- | --- |

22.

požaduje opätovné zameranie sa na oživenie centier miest, ktoré boli zanedbané, keďže sa budovali veľké nákupné zóny v okrajových častiach miest;

| 23. | prispievať do diskusií o budúcnosti politiky EÚ v oblasti poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybného hospodárstva; |
| --- | --- |

23.

prispievať do diskusií o budúcnosti politiky EÚ v oblasti poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybného hospodárstva;

| 24. | umožniť miestnym a regionálnym orgánom monitorovať prírodné zdroje, akým je napríklad voda, a zabezpečiť, že budú schopné pripraviť sa na extrémne situácie, ako sú nadbytok alebo nedostatok, a vymieňať si osvedčené postupy v celej Európe; |
| --- | --- |

24.

umožniť miestnym a regionálnym orgánom monitorovať prírodné zdroje, akým je napríklad voda, a zabezpečiť, že budú schopné pripraviť sa na extrémne situácie, ako sú nadbytok alebo nedostatok, a vymieňať si osvedčené postupy v celej Európe;

| 25. | podporovať rozvoj cezhraničných riešení, medziregionálnych sietí a uplatňovanie makroregionálnych stratégií prostredníctvom rozšírenejšieho využívania európskych zoskupení územnej spolupráce; |
| --- | --- |

25.

podporovať rozvoj cezhraničných riešení, medziregionálnych sietí a uplatňovanie makroregionálnych stratégií prostredníctvom rozšírenejšieho využívania európskych zoskupení územnej spolupráce;

| 26. | podporovať špecifické regionálne a miestne charakteristiky v rámci procesu dokončenia siete TEN-T a budúcej dopravnej politiky na obdobie po roku 2020 a podporovať nové iniciatívy na zníženie emisií hluku spôsobených železničnou a leteckou dopravou. |
| --- | --- |

26.

podporovať špecifické regionálne a miestne charakteristiky v rámci procesu dokončenia siete TEN-T a budúcej dopravnej politiky na obdobie po roku 2020 a podporovať nové iniciatívy na zníženie emisií hluku spôsobených železničnou a leteckou dopravou.

III.   
  Jednoduchšia a prepojenejšia Európa – opätovné prepojenie občanov a podnikov na miestnej a regionálnej úrovni

VR musí podnietiť diskusiu o otázkach, ako uľahčiť Európanom využívanie prínosu, ktorý vyplýva z EÚ, a ako sa dá pomôcť podnikom, aby prosperovali. Je nevyhnutné, aby nové iniciatívy boli transparentné. Znižovanie administratívnej záťaže, zlepšenie prístupu MSP k financovaniu a podpora inovatívneho verejného obstarávania musia aj naďalej patriť medzi naše hlavné priority.

VR vyzdvihuje nasledujúce opatrenia, ktoré sú zamerané na dosiahnutie tohto prioritného cieľa:

| 27. | monitorovať dodržiavanie zásad subsidiarity a proporcionality a zabezpečiť, aby sa na primeranej úrovni prijali konkrétne opatrenia. Požadovať, aby sa posudzovanie územného vplyvu stalo štandardným postupom, ktorý presadzuje Európska komisia; |
| --- | --- |

27.

monitorovať dodržiavanie zásad subsidiarity a proporcionality a zabezpečiť, aby sa na primeranej úrovni prijali konkrétne opatrenia. Požadovať, aby sa posudzovanie územného vplyvu stalo štandardným postupom, ktorý presadzuje Európska komisia;

| 28. | viac transparentnosti a spolurozhodovania prostredníctvom prístupu zdola nahor, aby sa posilnili možnosti miestnych a regionálnych samospráv konať a vyvíjať vplyv a aby sa podporila dôvera a blízkosť občanov k Európskej únii; |
| --- | --- |

28.

viac transparentnosti a spolurozhodovania prostredníctvom prístupu zdola nahor, aby sa posilnili možnosti miestnych a regionálnych samospráv konať a vyvíjať vplyv a aby sa podporila dôvera a blízkosť občanov k Európskej únii;

| 29. | presadzovať viacúrovňové riadenie v budúcich právnych predpisoch, ako aj v diskusiách o vývoji európskeho semestra a rozšírení európskej menovej únie; |
| --- | --- |

29.

presadzovať viacúrovňové riadenie v budúcich právnych predpisoch, ako aj v diskusiách o vývoji európskeho semestra a rozšírení európskej menovej únie;

| 30. | prispievať k medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe právnych predpisov a zapájať sa do programu REFIT s cieľom prispieť k hodnoteniam európskej legislatívy z regionálneho a miestneho hľadiska, zvýšiť transparentnosť a v prípade potreby navrhnúť tvorcom legislatívy EÚ zjednodušenie právnych predpisov; |
| --- | --- |

30.

prispievať k medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe právnych predpisov a zapájať sa do programu REFIT s cieľom prispieť k hodnoteniam európskej legislatívy z regionálneho a miestneho hľadiska, zvýšiť transparentnosť a v prípade potreby navrhnúť tvorcom legislatívy EÚ zjednodušenie právnych predpisov;

| 31. | podnecovať zníženie byrokracie a regulačnej záťaže na všetkých úrovniach verejnej správy, vďaka čomu budú môcť podniky prosperovať a občania v plnej miere využívať prínos EÚ; |
| --- | --- |

31.

podnecovať zníženie byrokracie a regulačnej záťaže na všetkých úrovniach verejnej správy, vďaka čomu budú môcť podniky prosperovať a občania v plnej miere využívať prínos EÚ;

| 32. | propagovať zásady Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre efektívne verejné investície; |
| --- | --- |

32.

propagovať zásady Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre efektívne verejné investície;

| 33. | zlepšiť register transparentnosti tým, že by sa uznávalo oslobodenie miestnych a regionálnych orgánov a ich zastupiteľských združení od požiadavky zaregistrovať sa, keďže sú neoddeliteľnou súčasťou inštitucionálneho rámca EÚ a ich zástupcovia sú demokraticky volení občanmi. |
| --- | --- |

33.

zlepšiť register transparentnosti tým, že by sa uznávalo oslobodenie miestnych a regionálnych orgánov a ich zastupiteľských združení od požiadavky zaregistrovať sa, keďže sú neoddeliteľnou súčasťou inštitucionálneho rámca EÚ a ich zástupcovia sú demokraticky volení občanmi.

IV.   
  Stabilita a spolupráca v rámci Európskej únie a mimo nej – podpora našich susedov na ich ceste k európskym hodnotám

VR by mal zabezpečiť, aby sa úsilie spolupracovať s našimi susedmi zakladalo na spolupráci medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a kontaktoch medzi ľuďmi. Budovanie inštitúcií a kapacít, politická solidarita a diplomacia miest sa v minulosti úspešne využívali na zakotvenie európskych hodnôt v susedných krajinách a mali by byť hlavnými nástrojmi do budúcna.

VR vyzdvihuje nasledujúce opatrenia, ktoré sú zamerané na dosiahnutie tohto prioritného cieľa:

| 34. | rozšíriť územný rozmer a zásadu decentralizácie v politike EÚ v oblasti rozširovania a susedských vzťahov. Stavať na partnerstvách VR s kandidátskymi krajinami z oblasti Únie pre Stredozemie (ARLEM) a Východného partnerstva (CORLEAP); |
| --- | --- |

34.

rozšíriť územný rozmer a zásadu decentralizácie v politike EÚ v oblasti rozširovania a susedských vzťahov. Stavať na partnerstvách VR s kandidátskymi krajinami z oblasti Únie pre Stredozemie (ARLEM) a Východného partnerstva (CORLEAP);

| 35. | podporovať vypracovanie komplexnej migračnej politiky EÚ a posilniť kapacity krízového riadenia na miestnej a regionálnej úrovni. Podnecovať výmenu príkladov osvedčených postupov a užšiu spoluprácu na miestnej a regionálnej úrovni, a to bez ohľadu na to, aký rámec predložila Komisia. Zapájať sa do diskusie o revízii nariadenia Dublin III s cieľom vypracovať systém spravodlivého rozdeľovania záťaže v rámci EÚ a riešiť prvotné príčiny nelegálnej migrácie a obchodovania s ľuďmi a súčasne zohľadniť humanitárne aspekty a aspekty rozvojovej politiky; |
| --- | --- |

35.

podporovať vypracovanie komplexnej migračnej politiky EÚ a posilniť kapacity krízového riadenia na miestnej a regionálnej úrovni. Podnecovať výmenu príkladov osvedčených postupov a užšiu spoluprácu na miestnej a regionálnej úrovni, a to bez ohľadu na to, aký rámec predložila Komisia. Zapájať sa do diskusie o revízii nariadenia Dublin III s cieľom vypracovať systém spravodlivého rozdeľovania záťaže v rámci EÚ a riešiť prvotné príčiny nelegálnej migrácie a obchodovania s ľuďmi a súčasne zohľadniť humanitárne aspekty a aspekty rozvojovej politiky;

| 36. | zriadiť partnerstvá v oblasti migrácie a integrácie medzi mestami a regiónmi krajín pôvodu a cieľových krajín. To posilní vzájomnú dôveru a podporí decentralizovanú spoluprácu – najmä v oblastiach, ako je napríklad koncentrácia ľudí v mestách, klimatické zmeny a nedostatok zdrojov; |
| --- | --- |

36.

zriadiť partnerstvá v oblasti migrácie a integrácie medzi mestami a regiónmi krajín pôvodu a cieľových krajín. To posilní vzájomnú dôveru a podporí decentralizovanú spoluprácu – najmä v oblastiach, ako je napríklad koncentrácia ľudí v mestách, klimatické zmeny a nedostatok zdrojov;

| 37. | podporovať politiky, ktoré sa zaoberajú problémami v oblasti bezpečnosti a sociálnej stability na miestnej a regionálnej úrovni, vrátane cezhraničných otázok, ako sú napríklad radikalizácia, xenofóbia, rasizmus a napokon aj násilie, v izolovanej alebo organizovanej forme, ako napríklad terorizmus; |
| --- | --- |

37.

podporovať politiky, ktoré sa zaoberajú problémami v oblasti bezpečnosti a sociálnej stability na miestnej a regionálnej úrovni, vrátane cezhraničných otázok, ako sú napríklad radikalizácia, xenofóbia, rasizmus a napokon aj násilie, v izolovanej alebo organizovanej forme, ako napríklad terorizmus;

| 38. | poukazovať na miestny a regionálny rozmer v rokovaniach o strategických partnerstvách EÚ s kľúčovými medzinárodnými aktérmi, najmä pokiaľ ide o Transatlantické obchodné a investičné partnerstvo a dohodu o obchode so službami. Je potrebné zabezpečiť, aby sa v konečnom znení dohôd rešpektovali európske sociálne a environmentálne normy, napríklad v otázke geneticky modifikovaných organizmov alebo ochrany služieb všeobecného záujmu. |
| --- | --- |

38.

poukazovať na miestny a regionálny rozmer v rokovaniach o strategických partnerstvách EÚ s kľúčovými medzinárodnými aktérmi, najmä pokiaľ ide o Transatlantické obchodné a investičné partnerstvo a dohodu o obchode so službami. Je potrebné zabezpečiť, aby sa v konečnom znení dohôd rešpektovali európske sociálne a environmentálne normy, napríklad v otázke geneticky modifikovaných organizmov alebo ochrany služieb všeobecného záujmu.

V.   
  Európa občanov a Európa budúcnosti – zlepšiť partnerstvá orientované na budúcnosť medzi Európskou úniou a jej obyvateľmi

VR musí prispieť k opätovnému prepojeniu Európy s jej obyvateľmi tým, že podporí dialóg s miestnymi a regionálnymi zástupcami a občanmi všetkých vekových kategórií. Takisto by sme mali efektívne informovať o svojej práci a zamerať sa na propagovanie prínosu EÚ a výsledkov dosiahnutých v našich krajinách.

VR vyzdvihuje nasledujúce opatrenia, ktoré sú zamerané na dosiahnutie tohto prioritného cieľa:

| 39. | informovať o Európe a jej hodnotách, podnecovať verejnú diskusiu s občanmi a názorne ukázať, ako Európa vplýva na blahobyt občanov; |
| --- | --- |

39.

informovať o Európe a jej hodnotách, podnecovať verejnú diskusiu s občanmi a názorne ukázať, ako Európa vplýva na blahobyt občanov;

| 40. | zlepšiť komunikáciu VR o jeho prínose v rámci Európskej únie a zároveň posilniť vzťahy s ostatnými inštitúciami. Prehĺbiť a rozvíjať postup monitorovania subsidiarity a ďalší rozvoj postupov dosledovania prostredníctvom analýzy dosahu stanovísk na základe objektívne merateľných kritérií; |
| --- | --- |

40.

zlepšiť komunikáciu VR o jeho prínose v rámci Európskej únie a zároveň posilniť vzťahy s ostatnými inštitúciami. Prehĺbiť a rozvíjať postup monitorovania subsidiarity a ďalší rozvoj postupov dosledovania prostredníctvom analýzy dosahu stanovísk na základe objektívne merateľných kritérií;

| 41. | prispievať do prebiehajúcej diskusie o uplatňovaní Lisabonskej zmluvy s cieľom zapájať sa do inštitucionálnych diskusií o možných revíziách zmluvy v budúcnosti. |
| --- | --- |

41.

prispievať do prebiehajúcej diskusie o uplatňovaní Lisabonskej zmluvy s cieľom zapájať sa do inštitucionálnych diskusií o možných revíziách zmluvy v budúcnosti.

VR poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil inštitúciám EÚ, ako aj predsedníctvam Rady EÚ na roky 2015 – 2020.

V Bruseli 4. júna 2015

Predseda Európskeho výboru regiónov

Markku MARKKULA

---

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015

| 7.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 260/6

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Lepšia ochrana morského prostredia

(2015/C 260/02)

| Spravodajca | Hermann KUHN (DE/SES), poslanec parlamentu mesta Brémy |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Stanovisko z vlastnej iniciatívy |

Spravodajca

Hermann KUHN (DE/SES), poslanec parlamentu mesta Brémy

Referenčný dokument

Stanovisko z vlastnej iniciatívy

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV:

| 1. | pripomína ústredný význam integrovanej námornej politiky pre Európsku úniu. Európske pobrežia a morské oblasti sú dôležité pre blahobyt a prosperitu ľudí – sú cestami európskeho obchodu, klimatickými regulátormi, zdrojmi potravy, energie a surovín a obľúbeným miestom na bývanie a rekreáciu. Dobrý environmentálny stav v moriach je kľúčovým prvkom udržateľnosti života aj mimo morského prostredia (1); |
| --- | --- |

1.

pripomína ústredný význam integrovanej námornej politiky pre Európsku úniu. Európske pobrežia a morské oblasti sú dôležité pre blahobyt a prosperitu ľudí – sú cestami európskeho obchodu, klimatickými regulátormi, zdrojmi potravy, energie a surovín a obľúbeným miestom na bývanie a rekreáciu. Dobrý environmentálny stav v moriach je kľúčovým prvkom udržateľnosti života aj mimo morského prostredia (1);

| 2. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že európske moria nie sú v súčasnosti v dobrom stave predovšetkým tým, že mnohé populácie rýb sa stále lovia nad maximálny udržateľný výnos, že vstupy a koncentrácie nebezpečných látok a živín, ako aj odpadov, množstva cudzích druhov a nehmotných prvkov (hluk, svetlo a teplo) pričasto prekračujú ekologicky prijateľné hodnoty a že zmena klímy predstavuje rastúcu záťaž pre morské a pobrežné ekosystémy; |
| --- | --- |

2.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že európske moria nie sú v súčasnosti v dobrom stave predovšetkým tým, že mnohé populácie rýb sa stále lovia nad maximálny udržateľný výnos, že vstupy a koncentrácie nebezpečných látok a živín, ako aj odpadov, množstva cudzích druhov a nehmotných prvkov (hluk, svetlo a teplo) pričasto prekračujú ekologicky prijateľné hodnoty a že zmena klímy predstavuje rastúcu záťaž pre morské a pobrežné ekosystémy;

| 3. | vie, že rozličné hospodárske činnosti by v súčasnosti tlak na moria ešte zväčšili a dlhodobo by ohrozovali ich základy, pokiaľ by sa súčasne rozhodne nepracovalo na „dobrom environmentálnom stave“. Nedostatočná ochrana morí by bola v každom ohľade pre európske spoločnosti príliš drahá (2); |
| --- | --- |

3.

vie, že rozličné hospodárske činnosti by v súčasnosti tlak na moria ešte zväčšili a dlhodobo by ohrozovali ich základy, pokiaľ by sa súčasne rozhodne nepracovalo na „dobrom environmentálnom stave“. Nedostatočná ochrana morí by bola v každom ohľade pre európske spoločnosti príliš drahá (2);

| 4. | zdôrazňuje, že budúce generácie majú tiež právo na biologicky rozmanité a dynamické morské prostredie, ktoré je bezpečné, čisté, zdravé a produktívne; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že budúce generácie majú tiež právo na biologicky rozmanité a dynamické morské prostredie, ktoré je bezpečné, čisté, zdravé a produktívne;

| 5. | preto opakuje svoje kladné hodnotenie rámcovej smernice o morskej stratégii (rámcová smernica o morskej stratégii, r. 2008) ako environmentálneho piliera integrovanej námornej politiky EÚ, v ktorej sa stanovuje záväzný cieľ vytvoriť do roku 2020 „dobrý environmentálny stav“ (3); |
| --- | --- |

5.

preto opakuje svoje kladné hodnotenie rámcovej smernice o morskej stratégii (rámcová smernica o morskej stratégii, r. 2008) ako environmentálneho piliera integrovanej námornej politiky EÚ, v ktorej sa stanovuje záväzný cieľ vytvoriť do roku 2020 „dobrý environmentálny stav“ (3);

Stav plnenia rámcovej smernice o morskej stratégii

| 6. | berie na vedomie značné úsilie v krátkom období, ktoré členské štáty doteraz vynaložili na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu, a to najmä v rámci počiatočného posúdenia, opisu dobrého environmentálneho stavu, stanovenia environmentálnych cieľov, ako aj pri príprave a vykonávaní monitorovacích programov; |
| --- | --- |

6.

berie na vedomie značné úsilie v krátkom období, ktoré členské štáty doteraz vynaložili na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu, a to najmä v rámci počiatočného posúdenia, opisu dobrého environmentálneho stavu, stanovenia environmentálnych cieľov, ako aj pri príprave a vykonávaní monitorovacích programov;

| 7. | je však znepokojený tým, že podľa zistení Komisie členské štáty vymedzili svoje ciele príliš málo ambiciózne, nepresne a nekonzistentne a že odpovedať na otázku, ako ďaleko je ešte cieľ, je veľmi ťažké (4); |
| --- | --- |

7.

je však znepokojený tým, že podľa zistení Komisie členské štáty vymedzili svoje ciele príliš málo ambiciózne, nepresne a nekonzistentne a že odpovedať na otázku, ako ďaleko je ešte cieľ, je veľmi ťažké (4);

| 8. | víta iniciatívu spoločnej realizačnej stratégie, ktorú uviedla Komisia a členské štáty v rámci koordinačnej skupiny pre morskú stratégiu, a od jej práce očakáva lepšie vzájomné porozumenie pri vykonávaní rámcovej smernice o morskej stratégii; žiada Komisiu, aby čoskoro predložila revíziu kritérií a metodických noriem pre dobrý environmentálny stav (2010/477/EÚ); |
| --- | --- |

8.

víta iniciatívu spoločnej realizačnej stratégie, ktorú uviedla Komisia a členské štáty v rámci koordinačnej skupiny pre morskú stratégiu, a od jej práce očakáva lepšie vzájomné porozumenie pri vykonávaní rámcovej smernice o morskej stratégii; žiada Komisiu, aby čoskoro predložila revíziu kritérií a metodických noriem pre dobrý environmentálny stav (2010/477/EÚ);

| 9. | poukazuje na to, že v súlade s požiadavkami rámcovej smernice o morskej stratégii členské štáty v súčasnosti vypracúvajú do konca roka 2015 programy opatrení, ktoré sa musia vykonávať od roku 2016. Dôrazne podporuje žiadosť Komisie o politickú „zmenu rýchlosti“, pokiaľ ide o ochranu morí, a je presvedčený, že je na to nutné využiť konzultácie o programoch opatrení (5); |
| --- | --- |

9.

poukazuje na to, že v súlade s požiadavkami rámcovej smernice o morskej stratégii členské štáty v súčasnosti vypracúvajú do konca roka 2015 programy opatrení, ktoré sa musia vykonávať od roku 2016. Dôrazne podporuje žiadosť Komisie o politickú „zmenu rýchlosti“, pokiaľ ide o ochranu morí, a je presvedčený, že je na to nutné využiť konzultácie o programoch opatrení (5);

| 10. | vyzýva členské štáty, aby pri ďalšom vykonávaní striktne nevykladali ustanovenia o výnimke uvedené v rámcovej smernici o morskej stratégii, aby sa tým neohrozilo dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu; |
| --- | --- |

10.

vyzýva členské štáty, aby pri ďalšom vykonávaní striktne nevykladali ustanovenia o výnimke uvedené v rámcovej smernici o morskej stratégii, aby sa tým neohrozilo dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu;

| 11. | zdôrazňuje, že úspech pri dosiahnutí dobrého environmentálneho stavu morí do roku 2020 bude mať značný prínos pre hospodárstvo a životné podmienky v pobrežných oblastiach, ale aj pre oblasti vzdialené od pobrežia, zlyhania však môžu so sebou priniesť aj vážne ekonomické znevýhodnenia. Aj preto musia byť všetky miestne a regionálne orgány zapojené do prípravy programov opatrení a prispievať k nej; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že úspech pri dosiahnutí dobrého environmentálneho stavu morí do roku 2020 bude mať značný prínos pre hospodárstvo a životné podmienky v pobrežných oblastiach, ale aj pre oblasti vzdialené od pobrežia, zlyhania však môžu so sebou priniesť aj vážne ekonomické znevýhodnenia. Aj preto musia byť všetky miestne a regionálne orgány zapojené do prípravy programov opatrení a prispievať k nej;

Poznatky

| 12. | konštatuje, že členské štáty už vynaložili veľké úsilie na monitorovanie, analýzu a vyhodnocovanie údajov o morských vodách; poukazuje však na to, že vedecké poznatky, pokiaľ ide o stav morí a pôsobenie antropogénnych vplyvov, sú stále neúplné (6); |
| --- | --- |

12.

konštatuje, že členské štáty už vynaložili veľké úsilie na monitorovanie, analýzu a vyhodnocovanie údajov o morských vodách; poukazuje však na to, že vedecké poznatky, pokiaľ ide o stav morí a pôsobenie antropogénnych vplyvov, sú stále neúplné (6);

| 13. | upozorňuje, že medzery v poznatkoch nemôžu byť prekážkou rozvoja konkrétnych a ambicióznych programov opatrení; |
| --- | --- |

13.

upozorňuje, že medzery v poznatkoch nemôžu byť prekážkou rozvoja konkrétnych a ambicióznych programov opatrení;

| 14. | dôrazne podporuje návrhy Komisie na úrovni Únie a regionálnej úrovni ďalej rozvíjať koordináciu medzi členskými štátmi pri získavaní, analýze a hodnotení vedeckých informácií o morskom prostredí, predovšetkým podporu výmeny informácií medzi Európskou environmentálnou agentúrou, dohovormi o moriach a členskými štátmi, ako aj lepšie prepojenie s hodnoteniami existujúcimi v rámci iných právnych predpisov EÚ; |
| --- | --- |

14.

dôrazne podporuje návrhy Komisie na úrovni Únie a regionálnej úrovni ďalej rozvíjať koordináciu medzi členskými štátmi pri získavaní, analýze a hodnotení vedeckých informácií o morskom prostredí, predovšetkým podporu výmeny informácií medzi Európskou environmentálnou agentúrou, dohovormi o moriach a členskými štátmi, ako aj lepšie prepojenie s hodnoteniami existujúcimi v rámci iných právnych predpisov EÚ;

| 15. | vyzýva všetky zúčastnené strany, aby vo väčšej miere využívali dostupné finančné prostriedky z európskych programov z programového obdobia 2014 – 2020 (najmä EFNR, Horizont 2020, Interreg) na projekty zamerané na skúmanie morského prostredia; |
| --- | --- |

15.

vyzýva všetky zúčastnené strany, aby vo väčšej miere využívali dostupné finančné prostriedky z európskych programov z programového obdobia 2014 – 2020 (najmä EFNR, Horizont 2020, Interreg) na projekty zamerané na skúmanie morského prostredia;

| 16. | domnieva sa, že v budúcnosti by aj súkromné subjekty, napríklad v rámci schvaľovania činností na mori, mali byť vo väčšej miere povinné zbierať údaje o stave mora a zabezpečiť integráciu iného zberu údajov a analýz údajov na účely ochrany morí; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že v budúcnosti by aj súkromné subjekty, napríklad v rámci schvaľovania činností na mori, mali byť vo väčšej miere povinné zbierať údaje o stave mora a zabezpečiť integráciu iného zberu údajov a analýz údajov na účely ochrany morí;

Riadenie

| 17. | uvedomuje si, že rozvoj programov opatrení v rámcovej smernici o morskej stratégii je kompetenciou a zodpovednosťou členských štátov; domnieva sa však, že úspešná ochrana morí je možná iba pri spoločnom úsilí všetkých úrovní správy, hospodárstva a občianskej spoločnosti, a preto svoje požiadavky a očakávania adresuje aj všetkým zúčastneným stranám; |
| --- | --- |

17.

uvedomuje si, že rozvoj programov opatrení v rámcovej smernici o morskej stratégii je kompetenciou a zodpovednosťou členských štátov; domnieva sa však, že úspešná ochrana morí je možná iba pri spoločnom úsilí všetkých úrovní správy, hospodárstva a občianskej spoločnosti, a preto svoje požiadavky a očakávania adresuje aj všetkým zúčastneným stranám;

| 18. | víta zámer Komisie naďalej zohrávať aktívnu úlohu pri analýze a hodnotení vykonávania v členských štátoch; nabáda ju, aby prevzala podpornú, koordinačnú a motivačnú úlohu, pokiaľ ide o prepojenie a dodržiavanie všetkých pravidiel Únie príslušných pre oblasť ochrany morského prostredia vrátane podporných programov; |
| --- | --- |

18.

víta zámer Komisie naďalej zohrávať aktívnu úlohu pri analýze a hodnotení vykonávania v členských štátoch; nabáda ju, aby prevzala podpornú, koordinačnú a motivačnú úlohu, pokiaľ ide o prepojenie a dodržiavanie všetkých pravidiel Únie príslušných pre oblasť ochrany morského prostredia vrátane podporných programov;

| 19. | želá si, aby Komisia pravidelne predkladala hodnotiace správy o vykonávaní rámcovej smernice o morskej stratégii a pritom určovala predovšetkým scenáre osvedčených postupov. Na výmenu miestnych riešení ponúka aj využitie existujúcej spoločnej technickej platformy pre spoluprácu Európskeho výboru regiónov a Komisie v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

19.

želá si, aby Komisia pravidelne predkladala hodnotiace správy o vykonávaní rámcovej smernice o morskej stratégii a pritom určovala predovšetkým scenáre osvedčených postupov. Na výmenu miestnych riešení ponúka aj využitie existujúcej spoločnej technickej platformy pre spoluprácu Európskeho výboru regiónov a Komisie v oblasti životného prostredia;

| 20. | poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány majú veľa skúseností a znalostí, pretože sú konfrontované s následkami stavu morí; preto požaduje ich úzke zapojenie vo vhodných formách do vypracúvania vnútroštátnych programov opatrení; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány majú veľa skúseností a znalostí, pretože sú konfrontované s následkami stavu morí; preto požaduje ich úzke zapojenie vo vhodných formách do vypracúvania vnútroštátnych programov opatrení;

| 21. | pri vývoji programov opatrení podporuje zásady participácie, spolupráce, transparentnosti, účasti a politickej súdržnosti v zmysle „pravidiel dobrého riadenia“; |
| --- | --- |

21.

pri vývoji programov opatrení podporuje zásady participácie, spolupráce, transparentnosti, účasti a politickej súdržnosti v zmysle „pravidiel dobrého riadenia“;

| 22. | očakáva, že členské štáty sa obrátia na Úniu, keď bude riešenie akéhokoľvek problému patriť do právomoci Únie, a že Únia bude iniciovať riešenie; |
| --- | --- |

22.

očakáva, že členské štáty sa obrátia na Úniu, keď bude riešenie akéhokoľvek problému patriť do právomoci Únie, a že Únia bude iniciovať riešenie;

| 23. | so znepokojením berie na vedomie zistenia Komisie, že doteraz sa zabúdalo na spoluprácu v rámci regionálnych úmorí; je pevne presvedčený, že spoločné regionálne plánovanie opatrení v úmoriach bude rozhodujúce pre spoločný úspech. Vo vode nie sú žiadne hranice (7); |
| --- | --- |

23.

so znepokojením berie na vedomie zistenia Komisie, že doteraz sa zabúdalo na spoluprácu v rámci regionálnych úmorí; je pevne presvedčený, že spoločné regionálne plánovanie opatrení v úmoriach bude rozhodujúce pre spoločný úspech. Vo vode nie sú žiadne hranice (7);

| 24. | oceňuje veľký prínos regionálnych dohovorov o moriach na ich ochranu; domnieva sa, že tieto dohody môžu byť tiež vhodnými platformami na rozvoj regionálnych koordinovaných opatrení členských štátov, a žiada zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do tejto činnosti. K regionálnej spolupráci môžu prispieť aj európske zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS); |
| --- | --- |

24.

oceňuje veľký prínos regionálnych dohovorov o moriach na ich ochranu; domnieva sa, že tieto dohody môžu byť tiež vhodnými platformami na rozvoj regionálnych koordinovaných opatrení členských štátov, a žiada zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do tejto činnosti. K regionálnej spolupráci môžu prispieť aj európske zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS);

| 25. | navrhuje, aby sa pritom používala nová metóda cezhraničného námorného územného plánovania, a to aj s cieľom vytvoriť zvýšený tlak na využívanie v súlade s cieľmi ochrany morí. Malo by sa pritom myslieť aj na postupy povinných kompenzačných opatrení na mori (8); |
| --- | --- |

25.

navrhuje, aby sa pritom používala nová metóda cezhraničného námorného územného plánovania, a to aj s cieľom vytvoriť zvýšený tlak na využívanie v súlade s cieľmi ochrany morí. Malo by sa pritom myslieť aj na postupy povinných kompenzačných opatrení na mori (8);

| 26. | konštatuje, že implementácia rámcovej smernice o morskej stratégii umožní EÚ a jej členským štátom lepšie plniť záväzky vyplývajúce z medzinárodných dohôd; |
| --- | --- |

26.

konštatuje, že implementácia rámcovej smernice o morskej stratégii umožní EÚ a jej členským štátom lepšie plniť záväzky vyplývajúce z medzinárodných dohôd;

| 27. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala návrhy na podporu realizácie cieľov rámcovej smernice o morskej stratégii v oblasti Stredozemného mora, Čierneho mora, ako aj vo vodách zámorských území členských štátov, ktoré priamo nespadajú do jej pôsobnosti; |
| --- | --- |

27.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala návrhy na podporu realizácie cieľov rámcovej smernice o morskej stratégii v oblasti Stredozemného mora, Čierneho mora, ako aj vo vodách zámorských území členských štátov, ktoré priamo nespadajú do jej pôsobnosti;

| 28. | zastáva názor, že makroregionálne stratégie a stratégie pre morské oblasti Únie sú dobrým rámcom na zahrnutie ochrany morí do širšej regionálnej spolupráce (9); |
| --- | --- |

28.

zastáva názor, že makroregionálne stratégie a stratégie pre morské oblasti Únie sú dobrým rámcom na zahrnutie ochrany morí do širšej regionálnej spolupráce (9);

Všeobecné požiadavky na programy opatrení

| 29. | vyzýva členské štáty, aby pri vypracúvaní a vykonávaní programov opatrení dodržiavali zásady ekosystémového prístupu, zásadu obozretnosti a zásadu „znečisťovateľ platí“; |
| --- | --- |

29.

vyzýva členské štáty, aby pri vypracúvaní a vykonávaní programov opatrení dodržiavali zásady ekosystémového prístupu, zásadu obozretnosti a zásadu „znečisťovateľ platí“;

| 30. | poukazuje na to, že rozličné predpisy a politiky Únie by mali priamo alebo nepriamo prispievať k ochrane morského prostredia. Najmä pravidlá spoločnej poľnohospodárskej politiky, spoločnej rybárskej politiky, rámcovej smernice o vode, smernice o biotopoch a o vtákoch (Natura 2000), ako aj stratégia biodiverzity a politika pre oblasť klímy preto musia byť v súlade s programami opatrení členských štátov; |
| --- | --- |

30.

poukazuje na to, že rozličné predpisy a politiky Únie by mali priamo alebo nepriamo prispievať k ochrane morského prostredia. Najmä pravidlá spoločnej poľnohospodárskej politiky, spoločnej rybárskej politiky, rámcovej smernice o vode, smernice o biotopoch a o vtákoch (Natura 2000), ako aj stratégia biodiverzity a politika pre oblasť klímy preto musia byť v súlade s programami opatrení členských štátov;

| 31. | navrhuje, aby sa tieto opatrenia dôrazne sledovali, pričom treba zohľadňovať rôzne východiskové situácie a konkrétne podmienky v rôznych morských oblastiach a zabezpečovať proporcionalitu, nákladovú efektívnosť a realizovateľnosť; |
| --- | --- |

31.

navrhuje, aby sa tieto opatrenia dôrazne sledovali, pričom treba zohľadňovať rôzne východiskové situácie a konkrétne podmienky v rôznych morských oblastiach a zabezpečovať proporcionalitu, nákladovú efektívnosť a realizovateľnosť;

Opatrenia na ochranu biodiverzity, potravinových reťazcov a morského dna [zoradené podľa „deskriptorov“ (D) rámcovej smernice o morskej stratégii, tu: D1, D4, D6]

| 32. | zdôrazňuje význam chránených morských oblastí vymedzených v rámci medzinárodných, európskych a vnútroštátnych dohôd pre ochranu a zachovanie biodiverzity morí; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje význam chránených morských oblastí vymedzených v rámci medzinárodných, európskych a vnútroštátnych dohôd pre ochranu a zachovanie biodiverzity morí;

| 33. | je presvedčený, že po vymedzení chránených morských oblastí musí nasledovať stanovenie jasných prístupov týkajúcich sa ochrany a riadenia, ktoré zaisťujú ochranu a zachovanie, ako aj ekologický výnos chránených oblastí. Považuje za nevyhnutné obmedziť využívanie rybolovu a morskej ťažby v chránených morských oblastiach (o. i. tzv. no-take-areas), aby sa výnos chránených morských oblastí neohrozoval, ale zväčšil; zastáva názor, že sa musia vydať ďalšie obmedzenia takéhoto využívania na základe dialógu s príslušnými odvetviami; |
| --- | --- |

33.

je presvedčený, že po vymedzení chránených morských oblastí musí nasledovať stanovenie jasných prístupov týkajúcich sa ochrany a riadenia, ktoré zaisťujú ochranu a zachovanie, ako aj ekologický výnos chránených oblastí. Považuje za nevyhnutné obmedziť využívanie rybolovu a morskej ťažby v chránených morských oblastiach (o. i. tzv. no-take-areas), aby sa výnos chránených morských oblastí neohrozoval, ale zväčšil; zastáva názor, že sa musia vydať ďalšie obmedzenia takéhoto využívania na základe dialógu s príslušnými odvetviami;

| 34. | pripomína, že je nutné preskúmať, či existujúce chránené morské oblasti tvoria komplexnú a reprezentatívnu sieť, ktorá primerane pokrýva rozmanitosť morských ekosystémov; je presvedčený, že cezhraničné regionálne zriaďovanie a správa takýchto oblastí sú nákladovo efektívnejšie a ekologicky produktívnejšie než jednostranné vnútroštátne opatrenia; |
| --- | --- |

34.

pripomína, že je nutné preskúmať, či existujúce chránené morské oblasti tvoria komplexnú a reprezentatívnu sieť, ktorá primerane pokrýva rozmanitosť morských ekosystémov; je presvedčený, že cezhraničné regionálne zriaďovanie a správa takýchto oblastí sú nákladovo efektívnejšie a ekologicky produktívnejšie než jednostranné vnútroštátne opatrenia;

| 35. | žiada vyhlásenie nových chránených morských oblastí tam, kde je to nevyhnutné na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu (10); |
| --- | --- |

35.

žiada vyhlásenie nových chránených morských oblastí tam, kde je to nevyhnutné na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu (10);

| 36. | považuje ďalej za nutné, aby sa dôraznejšie preskúmali potenciálne vplyvy námorných činností na morské dno (rybolov, ale aj inštalácia potrubí, káblov atď.) s cieľom následne vytvoriť normy a predpisy; |
| --- | --- |

36.

považuje ďalej za nutné, aby sa dôraznejšie preskúmali potenciálne vplyvy námorných činností na morské dno (rybolov, ale aj inštalácia potrubí, káblov atď.) s cieľom následne vytvoriť normy a predpisy;

Opatrenia na ochranu pred nepôvodnými druhmi (D2)

| 37. | poukazuje na ekologické a ekonomické riziká, ktoré vychádzajú zo šírenia cudzích druhov v európskych moriach; v zásade preto víta nariadenie o invazívnych cudzích druhoch a očakáva, že najmä pozorovanie a prípadne odstránenie antropogénnej migrácie invazívnych druhov bude mať pozitívny prínos pre dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu; |
| --- | --- |

37.

poukazuje na ekologické a ekonomické riziká, ktoré vychádzajú zo šírenia cudzích druhov v európskych moriach; v zásade preto víta nariadenie o invazívnych cudzích druhoch a očakáva, že najmä pozorovanie a prípadne odstránenie antropogénnej migrácie invazívnych druhov bude mať pozitívny prínos pre dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu;

| 38. | vyzýva členské štáty, aby vytvorili vnútroštátne zoznamy cudzích a invazívnych druhov, ktoré si vzájomne regionálne odsúhlasia, a aby na tomto základe cezhranične spolupracovali v boji proti nim; |
| --- | --- |

38.

vyzýva členské štáty, aby vytvorili vnútroštátne zoznamy cudzích a invazívnych druhov, ktoré si vzájomne regionálne odsúhlasia, a aby na tomto základe cezhranične spolupracovali v boji proti nim;

| 39. | podporuje ratifikáciu a vykonávanie dohovoru o balastnej vode Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) zo strany Európskej únie; |
| --- | --- |

39.

podporuje ratifikáciu a vykonávanie dohovoru o balastnej vode Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) zo strany Európskej únie;

| 40. | požaduje, aby sa v otvorených systémoch akvakultúry chovali iba pôvodné druhy; |
| --- | --- |

40.

požaduje, aby sa v otvorených systémoch akvakultúry chovali iba pôvodné druhy;

Opatrenia na ochranu komerčne lovených druhov (D3)

| 41. | poukazuje na to, že rybolov má pre mnohé pobrežné oblasti v Únii ešte stále veľký hospodársky a kultúrny význam; poukazuje na rozmanitosť rybolovu v Únii a zdôrazňuje, že spoločná rybárska politika musí zosúladiť svoje rôzne ekonomické potreby s environmentálnymi požiadavkami morského prostredia; |
| --- | --- |

41.

poukazuje na to, že rybolov má pre mnohé pobrežné oblasti v Únii ešte stále veľký hospodársky a kultúrny význam; poukazuje na rozmanitosť rybolovu v Únii a zdôrazňuje, že spoločná rybárska politika musí zosúladiť svoje rôzne ekonomické potreby s environmentálnymi požiadavkami morského prostredia;

| 42. | preto privítal reformu spoločnej rybárskej politiky a teraz očakáva, že novovymedzené ciele, predovšetkým obmedzenie využívania, sú nastavené tak, aby sa populácie lovených druhov obnovili alebo udržiavali v rozsahu, ktorý je nad úrovňou maximálne udržateľného výnosu, a aby sa vykonávali a účinne kontrolovali zákazy vykládky (11); |
| --- | --- |

42.

preto privítal reformu spoločnej rybárskej politiky a teraz očakáva, že novovymedzené ciele, predovšetkým obmedzenie využívania, sú nastavené tak, aby sa populácie lovených druhov obnovili alebo udržiavali v rozsahu, ktorý je nad úrovňou maximálne udržateľného výnosu, a aby sa vykonávali a účinne kontrolovali zákazy vykládky (11);

| 43. | žiada, aby sa finančné prostriedky EFNR využili tak, aby neboli v rozpore s cieľmi rámcovej smernice o morskej stratégii; zasadzuje sa o. i. za podporu využívania nových selektívnych rybolovných postupov na zníženie úmrtnosti vedľajších úlovkov (vrátane úmrtnosti vedľajších úlovkov vtákov) a zachovanie prirodzeného prostredia morského dna; |
| --- | --- |

43.

žiada, aby sa finančné prostriedky EFNR využili tak, aby neboli v rozpore s cieľmi rámcovej smernice o morskej stratégii; zasadzuje sa o. i. za podporu využívania nových selektívnych rybolovných postupov na zníženie úmrtnosti vedľajších úlovkov (vrátane úmrtnosti vedľajších úlovkov vtákov) a zachovanie prirodzeného prostredia morského dna;

Opatrenia proti eutrofizácii (D5)

| 44. | pripomína, že nadmerné obohacovanie živinami v rôznych oblastiach európskych morských vôd predstavuje vážny ekologický problém; |
| --- | --- |

44.

pripomína, že nadmerné obohacovanie živinami v rôznych oblastiach európskych morských vôd predstavuje vážny ekologický problém;

| 45. | považuje za potrebné v rámci nadchádzajúcej revízie smernice o dusičnanoch a jej vykonávania výrazne znížiť využívanie hnojív; v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky by sa malo podporovať využívanie alternatívnych, menej škodlivých spôsobov hnojenia; |
| --- | --- |

45.

považuje za potrebné v rámci nadchádzajúcej revízie smernice o dusičnanoch a jej vykonávania výrazne znížiť využívanie hnojív; v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky by sa malo podporovať využívanie alternatívnych, menej škodlivých spôsobov hnojenia;

| 46. | zasadzuje sa za výrazné rozšírenie podpory ekologického poľnohospodárstva, aby jeho podiel na poľnohospodárstve v roku 2020 mohol presiahnuť 10 %; |
| --- | --- |

46.

zasadzuje sa za výrazné rozšírenie podpory ekologického poľnohospodárstva, aby jeho podiel na poľnohospodárstve v roku 2020 mohol presiahnuť 10 %;

| 47. | žiada záväzné stanovenie zákazu obrábania pôdy a používania hnojív v blízkosti vodných zdrojov, aby sa významne znížilo vypúšťanie živín do vodných zdrojov a tak nakoniec aj do morského prostredia; |
| --- | --- |

47.

žiada záväzné stanovenie zákazu obrábania pôdy a používania hnojív v blízkosti vodných zdrojov, aby sa významne znížilo vypúšťanie živín do vodných zdrojov a tak nakoniec aj do morského prostredia;

| 48. | žiada, aby povolenie otvorených akvakultúrnych systémov v európskych morských vodách podliehalo tomu, aby vypúšťanie živín, ktoré by povolenie spôsobilo, neohrozovalo cieľ dobrého environmentálneho stavu (12); |
| --- | --- |

48.

žiada, aby povolenie otvorených akvakultúrnych systémov v európskych morských vodách podliehalo tomu, aby vypúšťanie živín, ktoré by povolenie spôsobilo, neohrozovalo cieľ dobrého environmentálneho stavu (12);

| 49. | zastáva názor, že dohody týkajúce sa oblastí SECA (Sulphur Emission Control Area – kontrolná oblasť emisií síry) sa musia neodkladne rozšíriť na všetky prímorské regióny EÚ; očakáva, že Komisia a členské štáty budú intenzívne pokračovať v úsilí vytvoriť aj oblasti NECA (NOx Emission Control Area – kontrolná oblasť emisií oxidov dusíka); |
| --- | --- |

49.

zastáva názor, že dohody týkajúce sa oblastí SECA (Sulphur Emission Control Area – kontrolná oblasť emisií síry) sa musia neodkladne rozšíriť na všetky prímorské regióny EÚ; očakáva, že Komisia a členské štáty budú intenzívne pokračovať v úsilí vytvoriť aj oblasti NECA (NOx Emission Control Area – kontrolná oblasť emisií oxidov dusíka);

Opatrenia na zníženie zaťaženia znečisťujúcimi látkami (D8, D9)

| 50. | pripomína, že vstup nebezpečných látok rôznych druhov, jednotlivo aj súhrnne, negatívne ovplyvňuje a ohrozuje morský život a prostredníctvom potravinového reťazca má vplyv aj na ľudí; preto považuje za základ cieľ nulového vstupu nebezpečných látok do roku 2020 a vykonávanie už uzavretých dohôd; |
| --- | --- |

50.

pripomína, že vstup nebezpečných látok rôznych druhov, jednotlivo aj súhrnne, negatívne ovplyvňuje a ohrozuje morský život a prostredníctvom potravinového reťazca má vplyv aj na ľudí; preto považuje za základ cieľ nulového vstupu nebezpečných látok do roku 2020 a vykonávanie už uzavretých dohôd;

| 51. | upozorňuje na to, že vzhľadom na narastajúce znečistenie pobrežia parafínom v dôsledku vyplachovania lodných nádrží na mori je naliehavo potrebné zakázať takéto vypúšťanie odpadu na mori; |
| --- | --- |

51.

upozorňuje na to, že vzhľadom na narastajúce znečistenie pobrežia parafínom v dôsledku vyplachovania lodných nádrží na mori je naliehavo potrebné zakázať takéto vypúšťanie odpadu na mori;

| 52. | zasadzuje sa za revíziu limitných hodnôt pre odpadové vody s obsahom oleja (z lodnej dopravy, ťažby ropy, priemyslu); |
| --- | --- |

52.

zasadzuje sa za revíziu limitných hodnôt pre odpadové vody s obsahom oleja (z lodnej dopravy, ťažby ropy, priemyslu);

| 53. | opakovane vyzýva na vypracovanie európskeho akčného plánu na odstránenie munície z morského dna (predovšetkým jej vylovenie a likvidáciu), ktorá predstavuje čoraz väčšiu hrozbu pre lodnú dopravu, činnosti vykonávané na mori a cestovný ruch; |
| --- | --- |

53.

opakovane vyzýva na vypracovanie európskeho akčného plánu na odstránenie munície z morského dna (predovšetkým jej vylovenie a likvidáciu), ktorá predstavuje čoraz väčšiu hrozbu pre lodnú dopravu, činnosti vykonávané na mori a cestovný ruch;

| 54. | opakuje svoj postoj, že sa musí znížiť znečistenie morí pri zdroji (výroba a spotreba); zastáva tiež názor, že sa musia urýchliť opatrenia, ako je napríklad „kvarciárne čistenie“ v čistiarňach odpadových vôd, ktoré sú schopné znížiť objem mikronečistôt v odpadových vodách. Zároveň sa musí skončiť aplikácia splaškových kalov na poľnohospodársku pôdu; |
| --- | --- |

54.

opakuje svoj postoj, že sa musí znížiť znečistenie morí pri zdroji (výroba a spotreba); zastáva tiež názor, že sa musia urýchliť opatrenia, ako je napríklad „kvarciárne čistenie“ v čistiarňach odpadových vôd, ktoré sú schopné znížiť objem mikronečistôt v odpadových vodách. Zároveň sa musí skončiť aplikácia splaškových kalov na poľnohospodársku pôdu;

| 55. | poukazuje na to, že v európskych vodách ešte stále premávajú ropné tankery s jednoduchým trupom, a požaduje prísne kontroly a ešte prísnejšie ustanovenia na ukončenie tejto hrozby; |
| --- | --- |

55.

poukazuje na to, že v európskych vodách ešte stále premávajú ropné tankery s jednoduchým trupom, a požaduje prísne kontroly a ešte prísnejšie ustanovenia na ukončenie tejto hrozby;

| 56. | je presvedčený, že by mali byť k dispozícii vypracované koncepty núdzových prístavov na zabezpečenie poškodených lodí predovšetkým s nebezpečným nákladom, ktoré by mali dostatočné kapacity na predchádzanie nehodám pri poruchách lodí aj v blízkosti pribúdajúcich veterných parkov na mori. Dôležitá je pritom regionálna, cezhraničná koordinácia; |
| --- | --- |

56.

je presvedčený, že by mali byť k dispozícii vypracované koncepty núdzových prístavov na zabezpečenie poškodených lodí predovšetkým s nebezpečným nákladom, ktoré by mali dostatočné kapacity na predchádzanie nehodám pri poruchách lodí aj v blízkosti pribúdajúcich veterných parkov na mori. Dôležitá je pritom regionálna, cezhraničná koordinácia;

Opatrenia na zníženie množstva odpadu v mori (D10)

| 57. | zasadzuje sa za všeobecný zákaz zneškodňovania odpadov na mori, v zásade aj spaľovania, pretože nie je kontrolovateľné. Náklady na likvidáciu na súši by mali byť pokiaľ možno paušálne zahrnuté do prístavných poplatkov; |
| --- | --- |

57.

zasadzuje sa za všeobecný zákaz zneškodňovania odpadov na mori, v zásade aj spaľovania, pretože nie je kontrolovateľné. Náklady na likvidáciu na súši by mali byť pokiaľ možno paušálne zahrnuté do prístavných poplatkov;

| 58. | navrhuje podporovať úsilie rybárov odstraňovať odpad pri rybolove (tzv. fishing for litter) najmä prostredníctvom bezplatného nakladania s odpadom v prístavoch a odstupňovania prístavných poplatkov; |
| --- | --- |

58.

navrhuje podporovať úsilie rybárov odstraňovať odpad pri rybolove (tzv. fishing for litter) najmä prostredníctvom bezplatného nakladania s odpadom v prístavoch a odstupňovania prístavných poplatkov;

| 59. | vzhľadom na dramatické znečisťovanie morí odpadkami z plastu žiada zosilnené úsilie na obmedzenie a recykláciu plastov; očakáva, že členské štáty budú energicky presadzovať predovšetkým nové právne predpisy na obmedzenie plastových tašiek až po ich zákaz (13); |
| --- | --- |

59.

vzhľadom na dramatické znečisťovanie morí odpadkami z plastu žiada zosilnené úsilie na obmedzenie a recykláciu plastov; očakáva, že členské štáty budú energicky presadzovať predovšetkým nové právne predpisy na obmedzenie plastových tašiek až po ich zákaz (13);

| 60. | podporuje iniciatívy ako „deň čistenia pláží“ predovšetkým na európskych brehoch a plážach, ktoré okrem priameho úžitku môžu prispieť aj k zvyšovaniu povedomia o tejto problematike a k environmentálnej osvete; |
| --- | --- |

60.

podporuje iniciatívy ako „deň čistenia pláží“ predovšetkým na európskych brehoch a plážach, ktoré okrem priameho úžitku môžu prispieť aj k zvyšovaniu povedomia o tejto problematike a k environmentálnej osvete;

| 61. | uvedomuje si vážne dôsledky plastových mikročastíc pre morský život; preto žiada ako prvý krok zákaz používania plastových mikročastíc v kozmetike a v čistiacich prostriedkoch v celej EÚ; |
| --- | --- |

61.

uvedomuje si vážne dôsledky plastových mikročastíc pre morský život; preto žiada ako prvý krok zákaz používania plastových mikročastíc v kozmetike a v čistiacich prostriedkoch v celej EÚ;

Opatrenia na zníženie vstupu energie do mora (D11)

| 62. | poukazuje na to, že zavedenie energie do morí (hluk, svetlo, teplo, žiarenie) má zjavný vplyv na morské prostredie, ktorého dôsledky sa musia urýchlene lepšie preskúmať; |
| --- | --- |

62.

poukazuje na to, že zavedenie energie do morí (hluk, svetlo, teplo, žiarenie) má zjavný vplyv na morské prostredie, ktorého dôsledky sa musia urýchlene lepšie preskúmať;

| 63. | domnieva sa, že podľa medzinárodných kritérií a noriem stanovených pre hlukové mapy by mal byť zriadený hlukový kataster pre morské vody Európskej únie. Cieľom musí byť vypracovanie právnych noriem a limitov na zníženie hluku v morskom prostredí; |
| --- | --- |

63.

domnieva sa, že podľa medzinárodných kritérií a noriem stanovených pre hlukové mapy by mal byť zriadený hlukový kataster pre morské vody Európskej únie. Cieľom musí byť vypracovanie právnych noriem a limitov na zníženie hluku v morskom prostredí;

| 64. | žiada, aby sa už teraz v chránených oblastiach vylúčilo predovšetkým intenzívne používanie hluku (vrátane nárazníkových zón), ktoré má preukázateľný negatívny vplyv na jednotlivé druhy; |
| --- | --- |

64.

žiada, aby sa už teraz v chránených oblastiach vylúčilo predovšetkým intenzívne používanie hluku (vrátane nárazníkových zón), ktoré má preukázateľný negatívny vplyv na jednotlivé druhy;

| 65. | podporuje presadzovanie alternatívnych metód pri seizmickom výskume a pri vytváraní veterných parkov na mori; |
| --- | --- |

65.

podporuje presadzovanie alternatívnych metód pri seizmickom výskume a pri vytváraní veterných parkov na mori;

Záverečné pripomienky

| 66. | zdôrazňuje, že informácie a dialóg s obyvateľmi sú rozhodujúce pre úspech ochrany morí; preto vyzýva členské štáty, aby pri príprave svojich programov opatrení zabezpečili primeraný čas a prostriedky na verejnú diskusiu, a ponúka pritom spoluprácu miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

66.

zdôrazňuje, že informácie a dialóg s obyvateľmi sú rozhodujúce pre úspech ochrany morí; preto vyzýva členské štáty, aby pri príprave svojich programov opatrení zabezpečili primeraný čas a prostriedky na verejnú diskusiu, a ponúka pritom spoluprácu miestnych a regionálnych orgánov;

| 67. | naďalej podporuje usporadúvanie Európskeho námorného dňa (EMD) a očakáva, že v nadchádzajúcich rokoch sa vďaka tomuto dňu podporí úspešné vykonávanie rámcovej smernice o morskej stratégii ako fóra na výmenu vedeckých a politických názorov s miestnymi a regionálnymi orgánmi. |
| --- | --- |

67.

naďalej podporuje usporadúvanie Európskeho námorného dňa (EMD) a očakáva, že v nadchádzajúcich rokoch sa vďaka tomuto dňu podporí úspešné vykonávanie rámcovej smernice o morskej stratégii ako fóra na výmenu vedeckých a politických názorov s miestnymi a regionálnymi orgánmi.

V Bruseli 3. júna 2015

Predseda Európskeho výboru regiónov

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2007) 575 final.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 206, 29.8.2006, s. 5.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 206, 29.8.2006, s. 5; Ú. v. EÚ C 172, 5.7.2008, s. 34.

3

(4)  COM(2014) 97 final.

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 62, 2.3.2013, s. 44.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 104, 2.4.2011, s. 47.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 415, 20.11.2014, s. 9.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 391, 18.12.2012, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 172, 5.7.2008, s. 34.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 225, 27.7.2012, s. 20.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 391, 18.12.2012, s. 84.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 356, 5.12.2013, s. 30; Ú. v. EÚ C 280, 27.9.2013, s. 44.

13

---

| 7.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 260/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 260/12

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam

(2015/C 260/03)

| Spravodajca | J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL/EĽS), starosta Oisterwijku |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam
  COM(2014) 335 final
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Globálne partnerstvo pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj po roku 2015
  COM(2015) 44 final |

Spravodajca

J.F.M. (Hans) JANSSEN (NL/EĽS), starosta Oisterwijku

Referenčné dokumenty

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam

COM(2014) 335 final

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Globálne partnerstvo pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj po roku 2015

COM(2015) 44 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Predbežná poznámka

| 1. | Toto stanovisko sa týka oznámenia Európskej komisie s názvom „Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam“ (1) o príspevku Európskej únie k úsiliu Organizácie Spojených národov (OSN) vytvoriť nový transformačný program na obdobie po roku 2015. Stanovisko sa zaoberá aj oznámením Komisie „Globálne partnerstvo pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj po roku 2015“, COM(2015) 44 final, o implementačných mechanizmoch tohto transformačného programu. Toto oznámenie je v podstate rozpracovaním 5. časti prvého oznámenia. |
| --- | --- |

1.

Toto stanovisko sa týka oznámenia Európskej komisie s názvom „Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam“ (1) o príspevku Európskej únie k úsiliu Organizácie Spojených národov (OSN) vytvoriť nový transformačný program na obdobie po roku 2015. Stanovisko sa zaoberá aj oznámením Komisie „Globálne partnerstvo pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj po roku 2015“, COM(2015) 44 final, o implementačných mechanizmoch tohto transformačného programu. Toto oznámenie je v podstate rozpracovaním 5. časti prvého oznámenia.

Všeobecné pripomienky

| 2. | Víta snahu Komisie aktívne a konštruktívne prispieť k vytvoreniu nového, ambiciózneho a nevyhnutého transformačného programu na obdobie po roku 2015, ktorý bude východiskom pre riešenie súboru spolu súvisiacich zásadných celosvetových výziev. |
| --- | --- |

2.

Víta snahu Komisie aktívne a konštruktívne prispieť k vytvoreniu nového, ambiciózneho a nevyhnutého transformačného programu na obdobie po roku 2015, ktorý bude východiskom pre riešenie súboru spolu súvisiacich zásadných celosvetových výziev.

| 3. | Víta tiež zámer EÚ a jej členských štátov spolupracovať so všetkými partnermi a zainteresovanými stranami na konsenze o tomto transformačnom programe. Výbor zastáva postoj, že tento proces treba považovať za jedinečnú príležitosť na obnovenú a posilnenú spoluprácu medzinárodného spoločenstva, ako je rozpracovaná v oznámení o globálnom partnerstve. |
| --- | --- |

3.

Víta tiež zámer EÚ a jej členských štátov spolupracovať so všetkými partnermi a zainteresovanými stranami na konsenze o tomto transformačnom programe. Výbor zastáva postoj, že tento proces treba považovať za jedinečnú príležitosť na obnovenú a posilnenú spoluprácu medzinárodného spoločenstva, ako je rozpracovaná v oznámení o globálnom partnerstve.

| 4. | Súhlasí s názorom Komisie, že program sa musí zakladať na riadnej správe vecí verejných, demokracii a právnom štáte a byť s nimi neoddeliteľne spojený. Tento prístup je v súlade s predchádzajúcim oznámením s názvom „Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien“ a stanoviskom výboru k nemu (2). |
| --- | --- |

4.

Súhlasí s názorom Komisie, že program sa musí zakladať na riadnej správe vecí verejných, demokracii a právnom štáte a byť s nimi neoddeliteľne spojený. Tento prístup je v súlade s predchádzajúcim oznámením s názvom „Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien“ a stanoviskom výboru k nemu (2).

| 5. | Je presvedčený, že na navrhované priority a ciele sa vzťahuje zásada univerzálnosti, je však potrebné zohľadniť podmienky, možnosti a úroveň rozvoja v jednotlivých členských štátoch, a zároveň uznať, že tieto výzvy sa dajú riešiť iba za predpokladu účasti a nasadenia všetkých aktérov. Z toho vyplývajú aj požiadavky na členské štáty Európskej únie, tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj v rámci ich vzájomnej spolupráce, a tiež pokiaľ ide o ich príspevok k medzinárodnej spolupráci. |
| --- | --- |

5.

Je presvedčený, že na navrhované priority a ciele sa vzťahuje zásada univerzálnosti, je však potrebné zohľadniť podmienky, možnosti a úroveň rozvoja v jednotlivých členských štátoch, a zároveň uznať, že tieto výzvy sa dajú riešiť iba za predpokladu účasti a nasadenia všetkých aktérov. Z toho vyplývajú aj požiadavky na členské štáty Európskej únie, tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj v rámci ich vzájomnej spolupráce, a tiež pokiaľ ide o ich príspevok k medzinárodnej spolupráci.

| 6. | S potešením vzal na vedomie skutočnosť, že proces tvorby tohto programu doposiaľ prebiehal v dobrej spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami a poukazuje na to, že je dôležité pretaviť tieto konzultácie do štrukturálnej spolupráce, a to nielen v rámci prípravy na samit, ktorý sa bude konať súbežne s valným zhromaždením OSN v septembri 2015, ale aj potom pri implementácii a monitorovaní transformačného programu. |
| --- | --- |

6.

S potešením vzal na vedomie skutočnosť, že proces tvorby tohto programu doposiaľ prebiehal v dobrej spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami a poukazuje na to, že je dôležité pretaviť tieto konzultácie do štrukturálnej spolupráce, a to nielen v rámci prípravy na samit, ktorý sa bude konať súbežne s valným zhromaždením OSN v septembri 2015, ale aj potom pri implementácii a monitorovaní transformačného programu.

Priority

| 7. | Uznáva význam všetkých tematických priorít, ktoré Európska komisia uviedla vo svojom oznámení, a konštatuje, že znenie cieľov na úrovni OSN sa medzitým ďalej vyvíjalo, pričom sa však zachovala podstata priorít, ktoré stanovila Európska komisia. V tejto súvislosti prikladá veľký význam zachovaniu špecifickej priority zameranej na inkluzívne, bezpečné, odolné a udržateľné mestá a ľudské sídla. Intenzívna celosvetová urbanizácia, ktorá bude v nasledujúcich desaťročiach pokračovať, a jej vplyv na okolitý vidiek je však dôvodom na zachovanie tejto osobitnej priority. Aj na európskej úrovni musí táto priorita dostať konkrétny obsah. |
| --- | --- |

7.

Uznáva význam všetkých tematických priorít, ktoré Európska komisia uviedla vo svojom oznámení, a konštatuje, že znenie cieľov na úrovni OSN sa medzitým ďalej vyvíjalo, pričom sa však zachovala podstata priorít, ktoré stanovila Európska komisia. V tejto súvislosti prikladá veľký význam zachovaniu špecifickej priority zameranej na inkluzívne, bezpečné, odolné a udržateľné mestá a ľudské sídla. Intenzívna celosvetová urbanizácia, ktorá bude v nasledujúcich desaťročiach pokračovať, a jej vplyv na okolitý vidiek je však dôvodom na zachovanie tejto osobitnej priority. Aj na európskej úrovni musí táto priorita dostať konkrétny obsah.

| 8. | V bode 3.2 oznámenia sa navyše priorita Udržateľné mestá a ľudské sídla vníma príliš tak, že je to len „výzva pre trvalo udržateľný rozvoj“. Mestá sú tiež hybnou silou rastu (3), čo prispieva k zvyšovaniu potenciálu domácich zdrojov a vytvára sa tak finančná základňa na dosiahnutie iných cieľov. |
| --- | --- |

8.

V bode 3.2 oznámenia sa navyše priorita Udržateľné mestá a ľudské sídla vníma príliš tak, že je to len „výzva pre trvalo udržateľný rozvoj“. Mestá sú tiež hybnou silou rastu (3), čo prispieva k zvyšovaniu potenciálu domácich zdrojov a vytvára sa tak finančná základňa na dosiahnutie iných cieľov.

| 9. | Komisia sa už v minulosti, rovnako ako OSN, rozhodla zachovať ako východisko prehľadný počet cieľov, a to okrem iného aj z komunikačných dôvodov. Aj preto sa navrhuje ich zoskupenie. Komisia popri tom oprávnene poukazuje na „silné väzby medzi prioritnými oblasťami a súvisiacimi cieľovými témami“, ako aj na pozornosť, ktorú si vyžadujú. |
| --- | --- |

9.

Komisia sa už v minulosti, rovnako ako OSN, rozhodla zachovať ako východisko prehľadný počet cieľov, a to okrem iného aj z komunikačných dôvodov. Aj preto sa navrhuje ich zoskupenie. Komisia popri tom oprávnene poukazuje na „silné väzby medzi prioritnými oblasťami a súvisiacimi cieľovými témami“, ako aj na pozornosť, ktorú si vyžadujú.

| 10. | Výbor v tejto súvislosti znovu zdôrazňuje význam územného prístupu k rozvoju. Vzájomná previazanosť mnohých cieľov a problémy, ktoré majú pomôcť riešiť, si vyžadujú integrovaný prístup na úrovni koherentných územnosprávnych celkov. Táto myšlienka sa v oznámení dostatočne nezdôrazňuje. EÚ môže v tejto súvislosti pri svojom príspevku k ďalšiemu procesu dobre využiť skoršie oznámenie Komisie o posilnení postavenia miestnych orgánov [COM(2013) 280 final], v ktorom je dobre rozpracovaný územný prístup k rozvoju ako dlhodobejšie zameraný proces zdola nahor, pri ktorom rôzni miestni aktéri spoločne určujú priority a navrhujú a vykonávajú rozvojové stratégie. Takýto prístup je potrebný na zmobilizovanie potenciálu poznatkov, prostriedkov, kapacít a angažovanosti spoločenstiev. |
| --- | --- |

10.

Výbor v tejto súvislosti znovu zdôrazňuje význam územného prístupu k rozvoju. Vzájomná previazanosť mnohých cieľov a problémy, ktoré majú pomôcť riešiť, si vyžadujú integrovaný prístup na úrovni koherentných územnosprávnych celkov. Táto myšlienka sa v oznámení dostatočne nezdôrazňuje. EÚ môže v tejto súvislosti pri svojom príspevku k ďalšiemu procesu dobre využiť skoršie oznámenie Komisie o posilnení postavenia miestnych orgánov [COM(2013) 280 final], v ktorom je dobre rozpracovaný územný prístup k rozvoju ako dlhodobejšie zameraný proces zdola nahor, pri ktorom rôzni miestni aktéri spoločne určujú priority a navrhujú a vykonávajú rozvojové stratégie. Takýto prístup je potrebný na zmobilizovanie potenciálu poznatkov, prostriedkov, kapacít a angažovanosti spoločenstiev.

Zapojenie miest a regiónov

| 11. | Komisia veľmi správne vychádza z predpokladu, že účasť a zapojenie všetkých aktérov je pre transformačný program nevyhnutnosťou. Mnohé z uvedených priorít si vyžadujú nasadenie na miestnej a regionálnej úrovni, a to tak z hľadiska tvorby politiky a rozhodovania, ako aj z hľadiska plánovania a realizácie. Stanovisko nie je vhodným miestom na analýzu všetkých priorít a cieľových oblastí samostatne, ale pri prenesení na miestnu a regionálnu úroveň môže oznámenie ešte získať na sile. Výbor vyzýva na pokračovanie procesu „lokalizácie programu na obdobie po roku 2015“, okrem iného v dialógu s národnými a medzinárodnými združeniami miestnych a regionálnych samospráv, a je ochotný k tomuto procesu sám prispieť. |
| --- | --- |

11.

Komisia veľmi správne vychádza z predpokladu, že účasť a zapojenie všetkých aktérov je pre transformačný program nevyhnutnosťou. Mnohé z uvedených priorít si vyžadujú nasadenie na miestnej a regionálnej úrovni, a to tak z hľadiska tvorby politiky a rozhodovania, ako aj z hľadiska plánovania a realizácie. Stanovisko nie je vhodným miestom na analýzu všetkých priorít a cieľových oblastí samostatne, ale pri prenesení na miestnu a regionálnu úroveň môže oznámenie ešte získať na sile. Výbor vyzýva na pokračovanie procesu „lokalizácie programu na obdobie po roku 2015“, okrem iného v dialógu s národnými a medzinárodnými združeniami miestnych a regionálnych samospráv, a je ochotný k tomuto procesu sám prispieť.

| 12. | Výbor víta skutočnosť, že Komisia uznáva nevyhnutnosť viacúrovňového prístupu a takisto súhlasí s víziou Komisie, že na dosiahnutie úspechu globálneho partnerstva musí byť politika členských štátov aj ich nižších úrovní dobre zosúladená s dosahovaním cieľov trvalo udržateľného rozvoja, tak vo vlastnej krajine, ako aj medzinárodne. Pritom však poukazuje na význam zásady subsidiarity, ktorou sa EÚ riadi. |
| --- | --- |

12.

Výbor víta skutočnosť, že Komisia uznáva nevyhnutnosť viacúrovňového prístupu a takisto súhlasí s víziou Komisie, že na dosiahnutie úspechu globálneho partnerstva musí byť politika členských štátov aj ich nižších úrovní dobre zosúladená s dosahovaním cieľov trvalo udržateľného rozvoja, tak vo vlastnej krajine, ako aj medzinárodne. Pritom však poukazuje na význam zásady subsidiarity, ktorou sa EÚ riadi.

| 13. | Na optimálne využite všetkých úrovni správy a ich účinnú spoluprácu je nevyhnutná dohoda medzi vládami členských štátov a miestnymi a regionálnymi samosprávami. Začína to stanovením zámerov, ukazovateľov a cieľov na úrovni jednotlivých krajín a pokračuje voľbou opatrení a ich vykonávaním, monitorovaním a hodnotením v záujme zlepšenia v budúcnosti. Miestne a regionálne samosprávy sú v oznámení priveľmi chápané iba ako výkonné orgány. |
| --- | --- |

13.

Na optimálne využite všetkých úrovni správy a ich účinnú spoluprácu je nevyhnutná dohoda medzi vládami členských štátov a miestnymi a regionálnymi samosprávami. Začína to stanovením zámerov, ukazovateľov a cieľov na úrovni jednotlivých krajín a pokračuje voľbou opatrení a ich vykonávaním, monitorovaním a hodnotením v záujme zlepšenia v budúcnosti. Miestne a regionálne samosprávy sú v oznámení priveľmi chápané iba ako výkonné orgány.

| 14. | V tejto súvislosti je vhodné znovu poukázať na politickú úlohu miestnych a regionálnych samospráv, ako to bolo výstižne sformulované v oznámení Európskej komisie COM(2013) 280 final. Miestne a regionálne samosprávy popri vykonávaní politiky prijatej na štátnej úrovni taktiež zvažujú politické opatrenia a prijímajú politické rozhodnutia. |
| --- | --- |

14.

V tejto súvislosti je vhodné znovu poukázať na politickú úlohu miestnych a regionálnych samospráv, ako to bolo výstižne sformulované v oznámení Európskej komisie COM(2013) 280 final. Miestne a regionálne samosprávy popri vykonávaní politiky prijatej na štátnej úrovni taktiež zvažujú politické opatrenia a prijímajú politické rozhodnutia.

| 15. | Z tohto dôvodu má výbor pochybnosti v súvislosti so znením bodu 3 s názvom Zodpovednosť, kde sa miestnym orgánom pripisuje dôležitá úloha pri presadzovaní opatrení a poukazovaní na zodpovednosť (o. i.) vlád členských štátov, čím však nechce spochybniť význam zodpovednosti ako takej. Výbor to nepovažuje za správne vyjadrenie vzťahov medzi úrovňami správy a je skôr za posilnenie spolupráce a súladu vo vystupovaní štátnej správy ako celku. |
| --- | --- |

15.

Z tohto dôvodu má výbor pochybnosti v súvislosti so znením bodu 3 s názvom Zodpovednosť, kde sa miestnym orgánom pripisuje dôležitá úloha pri presadzovaní opatrení a poukazovaní na zodpovednosť (o. i.) vlád členských štátov, čím však nechce spochybniť význam zodpovednosti ako takej. Výbor to nepovažuje za správne vyjadrenie vzťahov medzi úrovňami správy a je skôr za posilnenie spolupráce a súladu vo vystupovaní štátnej správy ako celku.

Pokrok, monitorovanie a zodpovednosť

| 16. | Výbor súhlasí s tým, že medzi základné požiadavky budúceho rámca by mala patriť zodpovednosť, transparentnosť a účinné hodnotenie pokroku na základe jasných kritérií. Okrem toho sa stotožňuje s názorom Európskej komisie, že účasť a zodpovednosť, ako aj kvalitné pravidlá a inštitúcie sú v tejto súvislosti kľúčové. |
| --- | --- |

16.

Výbor súhlasí s tým, že medzi základné požiadavky budúceho rámca by mala patriť zodpovednosť, transparentnosť a účinné hodnotenie pokroku na základe jasných kritérií. Okrem toho sa stotožňuje s názorom Európskej komisie, že účasť a zodpovednosť, ako aj kvalitné pravidlá a inštitúcie sú v tejto súvislosti kľúčové.

| 17. | Dobré monitorovanie pokroku sa začína jasnými zámermi a cieľmi, pričom je však potrebné zohľadniť odlišné podmienky v jednotlivých členských štátoch, ako sa to uvádza v prvom spomínanom oznámení. Oprávnene sa v ňom však uvádza aj to, že „činnosť na cieľovej úrovni vrátane ukazovateľov by mala byť vymedzená tak, aby stimulovala potrebnú transformáciu vo všetkých krajinách na rôznych úrovniach rozvoja v záujme dosiahnutia univerzálnych cieľov“. Odlišné podmienky však neznamenajú nezáväznosť, vzájomná závislosť pri výzvach to neumožňuje. Je teda potrebná spoľahlivá podoba horizontálnej zodpovednosti medzi krajinami navzájom. |
| --- | --- |

17.

Dobré monitorovanie pokroku sa začína jasnými zámermi a cieľmi, pričom je však potrebné zohľadniť odlišné podmienky v jednotlivých členských štátoch, ako sa to uvádza v prvom spomínanom oznámení. Oprávnene sa v ňom však uvádza aj to, že „činnosť na cieľovej úrovni vrátane ukazovateľov by mala byť vymedzená tak, aby stimulovala potrebnú transformáciu vo všetkých krajinách na rôznych úrovniach rozvoja v záujme dosiahnutia univerzálnych cieľov“. Odlišné podmienky však neznamenajú nezáväznosť, vzájomná závislosť pri výzvach to neumožňuje. Je teda potrebná spoľahlivá podoba horizontálnej zodpovednosti medzi krajinami navzájom.

| 18. | Rozdielne podmienky existujú nielen medzi jednotlivými krajinami, ale aj v rámci nich, a preto sú rozdielne ukazovatele, prístupy a ciele odôvodnené. Vlády členských štátov by o tom mali hovoriť s miestnymi a regionálnymi samosprávami. Aj tu je nevyhnutná horizontálna zodpovednosť, v tomto prípadne medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami navzájom. Vzájomné učenie sa prostredníctvom referenčných porovnávaní, partnerského hodnotenia atď., ako sa spomína v druhom oznámení, je v tejto súvislosti často lepší prístup než vertikálna zodpovednosť a sankcie. |
| --- | --- |

18.

Rozdielne podmienky existujú nielen medzi jednotlivými krajinami, ale aj v rámci nich, a preto sú rozdielne ukazovatele, prístupy a ciele odôvodnené. Vlády členských štátov by o tom mali hovoriť s miestnymi a regionálnymi samosprávami. Aj tu je nevyhnutná horizontálna zodpovednosť, v tomto prípadne medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami navzájom. Vzájomné učenie sa prostredníctvom referenčných porovnávaní, partnerského hodnotenia atď., ako sa spomína v druhom oznámení, je v tejto súvislosti často lepší prístup než vertikálna zodpovednosť a sankcie.

| 19. | Transformačný program sa bude do istej miery opierať o širokú podporu a ochotu všetkých aktérov na všetkých úrovniach zasadiť sa zaň. Miestna a regionálna úroveň je dôležitá aj z hľadiska účasti a zodpovednosti. Miestne a regionálne samosprávy sú ochotné podieľať sa na tom a pomáhať pri získavaní údajov potrebných na monitorovanie a ďalšiu realizáciu transformačného programu. Prirodzenú úlohu pritom môžu zohrávať národné a medzinárodné združenia miestnych a regionálnych samospráv. Výbor žiada Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že zber údajov bude zodpovedať cieľu, ktorému má slúžiť, a bude zohľadňovať súvisiace náklady a časovú investíciu. |
| --- | --- |

19.

Transformačný program sa bude do istej miery opierať o širokú podporu a ochotu všetkých aktérov na všetkých úrovniach zasadiť sa zaň. Miestna a regionálna úroveň je dôležitá aj z hľadiska účasti a zodpovednosti. Miestne a regionálne samosprávy sú ochotné podieľať sa na tom a pomáhať pri získavaní údajov potrebných na monitorovanie a ďalšiu realizáciu transformačného programu. Prirodzenú úlohu pritom môžu zohrávať národné a medzinárodné združenia miestnych a regionálnych samospráv. Výbor žiada Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že zber údajov bude zodpovedať cieľu, ktorému má slúžiť, a bude zohľadňovať súvisiace náklady a časovú investíciu.

| 20. | Súhlasí tiež s názorom Komisie, že zásadný význam má zlepšenie využívania jestvujúcich údajov. Získavanie údajov musí v čo najväčšej miere byť alebo sa stať súčasťou jestvujúcich štruktúr, ktoré musia byť na tento účel podľa potreby posilnené. Ide tu napríklad o matriku, kataster nehnuteľností, obchodné komory, daňové orgány atď. |
| --- | --- |

20.

Súhlasí tiež s názorom Komisie, že zásadný význam má zlepšenie využívania jestvujúcich údajov. Získavanie údajov musí v čo najväčšej miere byť alebo sa stať súčasťou jestvujúcich štruktúr, ktoré musia byť na tento účel podľa potreby posilnené. Ide tu napríklad o matriku, kataster nehnuteľností, obchodné komory, daňové orgány atď.

Nové globálne partnerstvo

| 21. | Takýto rozsiahly program si vyžaduje širokú škálu implementačných mechanizmov: finančné i nefinančné, právne záväzné alebo skôr dobrovoľné, iniciované štátnou správou, technológiou a vedou, priemyslom, mimovládnymi organizáciami, ako aj ekonomické mechanizmy vrátane spravodlivého obchodu atď. Podporuje záväzok Komisie zaistiť nevyhnutnú kombináciu nástrojov a v tomto stanovisku sa zameriava na niektoré aspekty, ktoré majú špecifický význam pre miestne a regionálne samosprávy. |
| --- | --- |

21.

Takýto rozsiahly program si vyžaduje širokú škálu implementačných mechanizmov: finančné i nefinančné, právne záväzné alebo skôr dobrovoľné, iniciované štátnou správou, technológiou a vedou, priemyslom, mimovládnymi organizáciami, ako aj ekonomické mechanizmy vrátane spravodlivého obchodu atď. Podporuje záväzok Komisie zaistiť nevyhnutnú kombináciu nástrojov a v tomto stanovisku sa zameriava na niektoré aspekty, ktoré majú špecifický význam pre miestne a regionálne samosprávy.

| 22. | V druhom oznámení sa uvádza, že nové globálne partnerstvo musí uvoľniť aj vývojový potenciál miestnych samospráv a miestnych zainteresovaných subjektov a že sa musí zlepšiť koordinácia medzi rôznymi úrovňami: celosvetovou, štátnou, regionálnou a miestnou. To si vyžaduje rozhodné miestne a regionálne orgány, a to si zasa žiada legitímnosť a jasne vymedzené zodpovednosti a právomoci, t. j. vyspelú podobu decentralizácie. Oznámenie by v tomto smere mohlo byť podrobnejšie na tom mieste, kde sa v ňom žiada o účinnejší právny rámec. |
| --- | --- |

22.

V druhom oznámení sa uvádza, že nové globálne partnerstvo musí uvoľniť aj vývojový potenciál miestnych samospráv a miestnych zainteresovaných subjektov a že sa musí zlepšiť koordinácia medzi rôznymi úrovňami: celosvetovou, štátnou, regionálnou a miestnou. To si vyžaduje rozhodné miestne a regionálne orgány, a to si zasa žiada legitímnosť a jasne vymedzené zodpovednosti a právomoci, t. j. vyspelú podobu decentralizácie. Oznámenie by v tomto smere mohlo byť podrobnejšie na tom mieste, kde sa v ňom žiada o účinnejší právny rámec.

| 23. | Zodpovednosť sa môže prijať, iba ak ide ruka v ruke s prostriedkami potrebnými na tento účel. Môže ísť o prostriedky v podobe prevodov od vnútroštátnych orgánov miestnym a regionálnym samosprávam, ale aj o priestor na mobilizáciu miestnych a regionálnych prostriedkov, okrem iného prostredníctvom výberu miestnych a regionálnych daní. Toto je tiež jedným z aspektov vyspelej podoby decentralizácie. Aj v tejto oblasti sa implementačné mechanizmy (mobilizácia domácich prostriedkov popri medzinárodnej podpore) podľa názoru výboru príliš zameriavajú výhradne na celoštátnu úroveň. |
| --- | --- |

23.

Zodpovednosť sa môže prijať, iba ak ide ruka v ruke s prostriedkami potrebnými na tento účel. Môže ísť o prostriedky v podobe prevodov od vnútroštátnych orgánov miestnym a regionálnym samosprávam, ale aj o priestor na mobilizáciu miestnych a regionálnych prostriedkov, okrem iného prostredníctvom výberu miestnych a regionálnych daní. Toto je tiež jedným z aspektov vyspelej podoby decentralizácie. Aj v tejto oblasti sa implementačné mechanizmy (mobilizácia domácich prostriedkov popri medzinárodnej podpore) podľa názoru výboru príliš zameriavajú výhradne na celoštátnu úroveň.

| 24. | Implementačné mechanizmy zahŕňajú aj technickú pomoc a budovanie kapacít. Decentralizácia ešte v mnohých krajinách nezískala konkrétnu podobu, alebo len v malej miere. Z tohto dôvodu sú aj kapacity miestnych a regionálnych samospráv ešte často obmedzené. Výbor preto považuje za nutnú dlhodobú podporu týchto krajín spojenú s technickou pomocou a budovaním kapacít, aby miestna a regionálna úroveň mohla poskytnúť svoj nevyhnutný príspevok k transformačnému programu. Úspech alebo neúspech na tejto úrovni má významný vplyv na to, ako občania vnímajú celú štátnu správu. Výbor súhlasí aj s názorom Komisie, že všetci partneri medzinárodnej spolupráce musia zintenzívniť svoju podporu budovania kapacít, a vyzýva EÚ, aby zintenzívnila svoju podporu budovania kapacít miestnych a regionálnych samospráv v partnerských krajinách. |
| --- | --- |

24.

Implementačné mechanizmy zahŕňajú aj technickú pomoc a budovanie kapacít. Decentralizácia ešte v mnohých krajinách nezískala konkrétnu podobu, alebo len v malej miere. Z tohto dôvodu sú aj kapacity miestnych a regionálnych samospráv ešte často obmedzené. Výbor preto považuje za nutnú dlhodobú podporu týchto krajín spojenú s technickou pomocou a budovaním kapacít, aby miestna a regionálna úroveň mohla poskytnúť svoj nevyhnutný príspevok k transformačnému programu. Úspech alebo neúspech na tejto úrovni má významný vplyv na to, ako občania vnímajú celú štátnu správu. Výbor súhlasí aj s názorom Komisie, že všetci partneri medzinárodnej spolupráce musia zintenzívniť svoju podporu budovania kapacít, a vyzýva EÚ, aby zintenzívnila svoju podporu budovania kapacít miestnych a regionálnych samospráv v partnerských krajinách.

| 25. | Dôležitým nástrojom na budovanie kapacít miestnych a regionálnych samospráv je decentralizovaná spolupráca. Výmena poznatkov medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v EÚ i medzi inými rozvinutejšími krajinami je navyše prínosom k realizácii transformačného programu. Výbor preto poukazuje na svoje predchádzajúce stanoviská (4) a vyzýva Komisiu, aby decentralizovanú spoluprácu zdôraznila a zaradila ju do súboru implementačných mechanizmov. Na decentralizovanú spoluprácu je v súčasnosti vyčlenených iba 0,3 % rozvojového rozpočtu Komisie. Výbor žiada zvýšiť tento podiel. |
| --- | --- |

25.

Dôležitým nástrojom na budovanie kapacít miestnych a regionálnych samospráv je decentralizovaná spolupráca. Výmena poznatkov medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v EÚ i medzi inými rozvinutejšími krajinami je navyše prínosom k realizácii transformačného programu. Výbor preto poukazuje na svoje predchádzajúce stanoviská (4) a vyzýva Komisiu, aby decentralizovanú spoluprácu zdôraznila a zaradila ju do súboru implementačných mechanizmov. Na decentralizovanú spoluprácu je v súčasnosti vyčlenených iba 0,3 % rozvojového rozpočtu Komisie. Výbor žiada zvýšiť tento podiel.

| 26. | Výbor opäť ponúka svoje kapacity s cieľom prispieť k realizácii transformačného programy a nepretržitej výmene súvisiacich názorov, poznatkov a skúseností: platformu (portál) na výmenu informácií a názorov miestnych a regionálnych samospráv zameranú na rozvoj (5), atlas decentralizovanej spolupráce, dialóg o decentralizovanej spolupráci konajúci sa každý druhý rok (assises) a dve medzinárodné fóra – Európsko-stredomorské zhromaždenie miestnych a regionálnych samospráv (ARLEM) a Konferenciu miestnych a regionálnych orgánov Východného partnerstva (CORLEAP). |
| --- | --- |

26.

Výbor opäť ponúka svoje kapacity s cieľom prispieť k realizácii transformačného programy a nepretržitej výmene súvisiacich názorov, poznatkov a skúseností: platformu (portál) na výmenu informácií a názorov miestnych a regionálnych samospráv zameranú na rozvoj (5), atlas decentralizovanej spolupráce, dialóg o decentralizovanej spolupráci konajúci sa každý druhý rok (assises) a dve medzinárodné fóra – Európsko-stredomorské zhromaždenie miestnych a regionálnych samospráv (ARLEM) a Konferenciu miestnych a regionálnych orgánov Východného partnerstva (CORLEAP).

| 27. | Na záver možno povedať, že vykonávanie transformačného programu si vyžaduje širokú podporu verejnosti. Inštitúcie samotné ho zrealizovať nedokážu, a to ani keď na tom bude pracovať celá škála počínajúc štátnou správou, podnikmi a znalostnými inštitúciami až po mimovládne organizácie. Miestna úroveň opäť zohráva úlohu, ktorej význam netreba podceňovať. V nespočetných mestách a obciach v celej Európe prebiehali v posledných rokoch aktivity súvisiace s miléniovými rozvojovými cieľmi. V Európe už existuje 1  200 miest spravodlivého obchodu (6) a medzičasom aj prvé regióny spravodlivého obchodu. Stovky partnerstiev medzi európskymi obcami a ich partnermi v iných častiach sveta sú už po desaťročia hybnou silou osvety, chápania medzinárodných vzťahov a zapojenia sa do nich. Miestne a regionálne samosprávy sa na mnohých miestach spolupodieľajú na tvorbe obsahu Európskeho roka rozvoja (2015). Výbor odporúča využívať túto sieť aj v nadchádzajúcich rokoch na zapájanie občanov do transformačného programu a zabezpečiť tak ich účasť a podporu, zodpovednosť, inkluzívnosť a ich príspevok k udržateľnej zmene. |
| --- | --- |

27.

Na záver možno povedať, že vykonávanie transformačného programu si vyžaduje širokú podporu verejnosti. Inštitúcie samotné ho zrealizovať nedokážu, a to ani keď na tom bude pracovať celá škála počínajúc štátnou správou, podnikmi a znalostnými inštitúciami až po mimovládne organizácie. Miestna úroveň opäť zohráva úlohu, ktorej význam netreba podceňovať. V nespočetných mestách a obciach v celej Európe prebiehali v posledných rokoch aktivity súvisiace s miléniovými rozvojovými cieľmi. V Európe už existuje 1  200 miest spravodlivého obchodu (6) a medzičasom aj prvé regióny spravodlivého obchodu. Stovky partnerstiev medzi európskymi obcami a ich partnermi v iných častiach sveta sú už po desaťročia hybnou silou osvety, chápania medzinárodných vzťahov a zapojenia sa do nich. Miestne a regionálne samosprávy sa na mnohých miestach spolupodieľajú na tvorbe obsahu Európskeho roka rozvoja (2015). Výbor odporúča využívať túto sieť aj v nadchádzajúcich rokoch na zapájanie občanov do transformačného programu a zabezpečiť tak ich účasť a podporu, zodpovednosť, inkluzívnosť a ich príspevok k udržateľnej zmene.

| 28. | Transformačný program je rozsiahly, ambiciózny a nevyhnutný. Potrebná je účasť všetkých, na všetkých úrovniach a vo všetkých častiach sveta. Miestne a regionálne samosprávy v Európe sú pripravené spolu s ostatnými ďalej prispievať k tomuto programu. |
| --- | --- |

28.

Transformačný program je rozsiahly, ambiciózny a nevyhnutný. Potrebná je účasť všetkých, na všetkých úrovniach a vo všetkých častiach sveta. Miestne a regionálne samosprávy v Európe sú pripravené spolu s ostatnými ďalej prispievať k tomuto programu.

Brusel 3. júna 2015

Predseda Európskeho výboru regiónov

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 335 final

1

(2)  CDR364-2011_FIN_AC

2

(3)  COTER-V-046

3

(4)  Napríklad CDR732-2012_00_00_TRA_AC

4

(5)  http://lra4dev.cor.europa.eu/portal

5

(6)  COR-2014-05704-00-00-AC-TRA

6

---

| 7.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 260/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 260/17

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Podpora spravodlivého obchodu v Európe na miestnej a regionálnej úrovni

(2015/C 260/04)

| Spravodajkyňa | Barbara DUDEN (DE/SES), členka európskeho výboru snemu spolkovej krajiny Hamburg |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | |

Spravodajkyňa

Barbara DUDEN (DE/SES), členka európskeho výboru snemu spolkovej krajiny Hamburg

Referenčný dokument

I.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV:

| 1. | víta legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. apríla 2014 o návrhu rozhodnutia o Európskom roku rozvoja (2015) (1). Tento európsky rok by sa nemal využiť len na to, aby sa vyzdvihla rozvojová politika Únie vo všeobecnosti, ale predovšetkým aj na to, aby sa sledoval ambiciózny prístup k spravodlivému obchodu, ktorý môže slúžiť ako ukazovateľ koherentnosti rozvojovej politiky; |
| --- | --- |

1.

víta legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 2. apríla 2014 o návrhu rozhodnutia o Európskom roku rozvoja (2015) (1). Tento európsky rok by sa nemal využiť len na to, aby sa vyzdvihla rozvojová politika Únie vo všeobecnosti, ale predovšetkým aj na to, aby sa sledoval ambiciózny prístup k spravodlivému obchodu, ktorý môže slúžiť ako ukazovateľ koherentnosti rozvojovej politiky;

| 2. | poukazuje na svoje predchádzajúce stanoviská a činnosti, ktoré zdôrazňujú osobitný význam miestnych a regionálnych samospráv, a úlohu, ktorú zohrávajú v oblasti vonkajšej politickej činnosti EÚ (2); |
| --- | --- |

2.

poukazuje na svoje predchádzajúce stanoviská a činnosti, ktoré zdôrazňujú osobitný význam miestnych a regionálnych samospráv, a úlohu, ktorú zohrávajú v oblasti vonkajšej politickej činnosti EÚ (2);

| 3. | zdôrazňuje, že súlad politík EÚ má podľa článku 21 Zmluvy o EÚ a článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) centrálny význam, a pripomína, že Európska únia má vedúcu úlohu pri vytváraní a implementácii súladu politík v oblasti rozvoja. Poukazuje predovšetkým na komplementárnosť medzi obchodnou a rozvojovou politikou a trvá na tom, že VR musí byť v tejto súvislosti uznaný ako hnacia sila a koordinátor úsilia miestnych a regionálnych orgánov v oblasti rozvoja; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že súlad politík EÚ má podľa článku 21 Zmluvy o EÚ a článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) centrálny význam, a pripomína, že Európska únia má vedúcu úlohu pri vytváraní a implementácii súladu politík v oblasti rozvoja. Poukazuje predovšetkým na komplementárnosť medzi obchodnou a rozvojovou politikou a trvá na tom, že VR musí byť v tejto súvislosti uznaný ako hnacia sila a koordinátor úsilia miestnych a regionálnych orgánov v oblasti rozvoja;

| 4. | pripomína, že Európsky parlament už v roku 2006 vo svojom uznesení o spravodlivom obchode a rozvoji požadoval celoeurópsku koordináciu spravodlivého obchodu a zakotvenie tejto koncepcie do všetkých oblastí politiky (3). Komisia reagovala na túto požiadavku vo svojom oznámení z 5. mája 2009 na tému Príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju: úloha spravodlivého obchodu a mimovládnych systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti súvisiacej s obchodom (4), ktoré by teraz malo vyústiť do skutočnej stratégie EÚ v oblasti spravodlivého obchodu; |
| --- | --- |

4.

pripomína, že Európsky parlament už v roku 2006 vo svojom uznesení o spravodlivom obchode a rozvoji požadoval celoeurópsku koordináciu spravodlivého obchodu a zakotvenie tejto koncepcie do všetkých oblastí politiky (3). Komisia reagovala na túto požiadavku vo svojom oznámení z 5. mája 2009 na tému Príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju: úloha spravodlivého obchodu a mimovládnych systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti súvisiacej s obchodom (4), ktoré by teraz malo vyústiť do skutočnej stratégie EÚ v oblasti spravodlivého obchodu;

| 5. | odkazuje na predchádzajúce stanovisko VR (5), v ktorom sa uznáva úloha, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány v rámci obchodnej politiky s výrobkami spravodlivého obchodu. Okrem toho sa v ňom požaduje vypracovať spoločnú „európsku stratégiu spravodlivého obchodu pre miestne a regionálne samosprávy“; |
| --- | --- |

5.

odkazuje na predchádzajúce stanovisko VR (5), v ktorom sa uznáva úloha, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány v rámci obchodnej politiky s výrobkami spravodlivého obchodu. Okrem toho sa v ňom požaduje vypracovať spoločnú „európsku stratégiu spravodlivého obchodu pre miestne a regionálne samosprávy“;

| 6. | zasadzuje sa za budúci rámec rozvoja, ktorý by podporoval súčasne rozvojové ciele aj ciele trvalej udržateľnosti a zároveň do procesu zapájal miestne a regionálne orgány (6); |
| --- | --- |

6.

zasadzuje sa za budúci rámec rozvoja, ktorý by podporoval súčasne rozvojové ciele aj ciele trvalej udržateľnosti a zároveň do procesu zapájal miestne a regionálne orgány (6);

| 7. | súhlasí s požiadavkou Európskeho parlamentu vytvoriť celosvetový rozvojový rámec na obdobie po roku 2015 (7), „nový celosvetový rámec, ktorý vytvorí spravodlivejší a udržateľnejší systém obchodovania založený na dialógu, transparentnosti a rešpekte a ktorý sa usiluje o väčšiu rovnosť v medzinárodnom obchode“; |
| --- | --- |

7.

súhlasí s požiadavkou Európskeho parlamentu vytvoriť celosvetový rozvojový rámec na obdobie po roku 2015 (7), „nový celosvetový rámec, ktorý vytvorí spravodlivejší a udržateľnejší systém obchodovania založený na dialógu, transparentnosti a rešpekte a ktorý sa usiluje o väčšiu rovnosť v medzinárodnom obchode“;

Súvislosti

| 8. | konštatuje, že v uplynulom desaťročí sa značne zvýšil objem obchodu s certifikovaným tovarom, ako aj podpora spravodlivého obchodu na miestnej a regionálnej úrovni v EÚ. V súčasnosti existuje v Európe napríklad viac ako 1  500 spoločenstiev spravodlivého obchodu (ich počet sa za uplynulých päť rokov zdvojnásobil) a koncepcia „spravodlivého regiónu“ je tiež čoraz populárnejšia; |
| --- | --- |

8.

konštatuje, že v uplynulom desaťročí sa značne zvýšil objem obchodu s certifikovaným tovarom, ako aj podpora spravodlivého obchodu na miestnej a regionálnej úrovni v EÚ. V súčasnosti existuje v Európe napríklad viac ako 1  500 spoločenstiev spravodlivého obchodu (ich počet sa za uplynulých päť rokov zdvojnásobil) a koncepcia „spravodlivého regiónu“ je tiež čoraz populárnejšia;

| 9. | odkazuje na definíciu spravodlivého obchodu podľa Svetovej organizácie spravodlivého obchodu (World Fair Trade Organisation) a Medzinárodného združenia organizácií označovania značkami spravodlivého obchodu (Fairtrade Labelling Organisations International) – v súčasnosti Fairtrade International: „Spravodlivý obchod je obchodné partnerstvo založené na dialógu, transparentnosti a rešpekte, ktoré sa usiluje o väčšiu spravodlivosť v medzinárodnom obchode. Prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju tým, že marginalizovaným výrobcom a pracovníkom – najmä na juhu – ponúka lepšie obchodné podmienky a zabezpečuje práva. Organizácie spravodlivého obchodu s podporou spotrebiteľov aktívne podporujú výrobcov, zvyšovanie povedomia a kampane za zmenu pravidiel a praktík konvenčného medzinárodného obchodu.“ (Charta princípov spravodlivého obchodu, 2009); |
| --- | --- |

9.

odkazuje na definíciu spravodlivého obchodu podľa Svetovej organizácie spravodlivého obchodu (World Fair Trade Organisation) a Medzinárodného združenia organizácií označovania značkami spravodlivého obchodu (Fairtrade Labelling Organisations International) – v súčasnosti Fairtrade International: „Spravodlivý obchod je obchodné partnerstvo založené na dialógu, transparentnosti a rešpekte, ktoré sa usiluje o väčšiu spravodlivosť v medzinárodnom obchode. Prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju tým, že marginalizovaným výrobcom a pracovníkom – najmä na juhu – ponúka lepšie obchodné podmienky a zabezpečuje práva. Organizácie spravodlivého obchodu s podporou spotrebiteľov aktívne podporujú výrobcov, zvyšovanie povedomia a kampane za zmenu pravidiel a praktík konvenčného medzinárodného obchodu.“ (Charta princípov spravodlivého obchodu, 2009);

| 10. | pripomína, že VR súhlasí s návrhom Komisie zachovať mimovládny charakter spravodlivého obchodu a iných podobných systémov trvalej udržateľnosti v celej EÚ (8); |
| --- | --- |

10.

pripomína, že VR súhlasí s návrhom Komisie zachovať mimovládny charakter spravodlivého obchodu a iných podobných systémov trvalej udržateľnosti v celej EÚ (8);

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Je potrebná stratégia EÚ v oblasti spravodlivého obchodu

| 11. | podporuje myšlienku vypracovať európsku stratégiu v oblasti spravodlivého obchodu, ktorá by podporovala konzistentný a koordinovaný prístup k spravodlivému obchodu, a to vo všetkých oblastiach politiky EÚ, predovšetkým však v obchode, rozvoji, udržateľnej spotrebe a výrobe; |
| --- | --- |

11.

podporuje myšlienku vypracovať európsku stratégiu v oblasti spravodlivého obchodu, ktorá by podporovala konzistentný a koordinovaný prístup k spravodlivému obchodu, a to vo všetkých oblastiach politiky EÚ, predovšetkým však v obchode, rozvoji, udržateľnej spotrebe a výrobe;

| 12. | so záujmom očakáva nedávno avizované oznámenie o obchode a žiada Komisiu, aby využila túto príležitosť a navrhla konkrétne opatrenia, ktoré plánuje zaviesť v záujme prechodu na koherentný rámec EÚ pre spravodlivý obchod; |
| --- | --- |

12.

so záujmom očakáva nedávno avizované oznámenie o obchode a žiada Komisiu, aby využila túto príležitosť a navrhla konkrétne opatrenia, ktoré plánuje zaviesť v záujme prechodu na koherentný rámec EÚ pre spravodlivý obchod;

| 13. | zdôrazňuje, že takáto stratégia musí podporovať aktívne zapojenie miestnych a regionálnych samospráv v tejto oblasti, súčasne však aj ostatných dôležitých aktérov v tejto oblasti, ako Európsky parlament, Európska služba pre vonkajšiu činnosť a Európsky hospodársky a sociálny výbor. Na tento účel by sa mala preskúmať možnosť vytvoriť medziinštitucionálnu pracovnú skupinu, ktorá by koordinovala opatrenia v tejto oblasti z hľadiska koherencie a zabezpečila by komplementaritu príslušných iniciatív a politík EÚ; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že takáto stratégia musí podporovať aktívne zapojenie miestnych a regionálnych samospráv v tejto oblasti, súčasne však aj ostatných dôležitých aktérov v tejto oblasti, ako Európsky parlament, Európska služba pre vonkajšiu činnosť a Európsky hospodársky a sociálny výbor. Na tento účel by sa mala preskúmať možnosť vytvoriť medziinštitucionálnu pracovnú skupinu, ktorá by koordinovala opatrenia v tejto oblasti z hľadiska koherencie a zabezpečila by komplementaritu príslušných iniciatív a politík EÚ;

Ako spravodlivý obchod vnímajú občania

| 14. | víta nedávne vydanie Eurobarometra (9), ktoré ukazuje, že polovica občanov EÚ je ochotná zaplatiť viac peňazí za výrobky spravodlivého obchodu; |
| --- | --- |

14.

víta nedávne vydanie Eurobarometra (9), ktoré ukazuje, že polovica občanov EÚ je ochotná zaplatiť viac peňazí za výrobky spravodlivého obchodu;

| 15. | konštatuje, že napriek celoeurópskemu nárastu uznania a podpory spravodlivého obchodu je úroveň informovanosti o tejto koncepcii v rámci jednotlivých krajín aj medzi nimi veľmi rôzna. Zatiaľ čo v západnej a severnej Európe je táto koncepcia známa 50 % obyvateľov, čo je pomerne vysoké číslo, vo väčšine krajín východnej a strednej Európy je spravodlivý obchod ešte stále viac-menej neznámy. Stratégia EÚ v oblasti spravodlivého obchodu by mala okrem toho mať pozitívny vplyv aj na kandidátske krajiny; |
| --- | --- |

15.

konštatuje, že napriek celoeurópskemu nárastu uznania a podpory spravodlivého obchodu je úroveň informovanosti o tejto koncepcii v rámci jednotlivých krajín aj medzi nimi veľmi rôzna. Zatiaľ čo v západnej a severnej Európe je táto koncepcia známa 50 % obyvateľov, čo je pomerne vysoké číslo, vo väčšine krajín východnej a strednej Európy je spravodlivý obchod ešte stále viac-menej neznámy. Stratégia EÚ v oblasti spravodlivého obchodu by mala okrem toho mať pozitívny vplyv aj na kandidátske krajiny;

| 16. | zdôrazňuje, že existujúce medzinárodné partnerstvá (miest), či už v rámci EÚ, v Európe, alebo po celom svete, by sa mali využiť na šírenie osvety o spravodlivom obchode a na výmenu osvedčených postupov na miestnej a regionálnej úrovni. Predovšetkým úsilie organizácií občianskej spoločnosti v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi treba v tejto súvislosti podporovať a podnecovať; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že existujúce medzinárodné partnerstvá (miest), či už v rámci EÚ, v Európe, alebo po celom svete, by sa mali využiť na šírenie osvety o spravodlivom obchode a na výmenu osvedčených postupov na miestnej a regionálnej úrovni. Predovšetkým úsilie organizácií občianskej spoločnosti v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi treba v tejto súvislosti podporovať a podnecovať;

| 17. | považuje za dôležité, aby sa v EÚ podporovalo vzdelávanie spotrebiteľov, a to najmä v oblasti školského, ale aj mimoškolského vzdelávania, a to v spolupráci s už existujúcimi iniciatívami na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

17.

považuje za dôležité, aby sa v EÚ podporovalo vzdelávanie spotrebiteľov, a to najmä v oblasti školského, ale aj mimoškolského vzdelávania, a to v spolupráci s už existujúcimi iniciatívami na miestnej a regionálnej úrovni;

Verejné obstarávanie

| 18. | víta smernice o verejnom obstarávaní, ktoré EÚ prepracovala a ktoré umožňujú zaviesť kritériá spravodlivého obchodu do verejných zákaziek. Pre verejných obstarávateľov je teraz jednoduchšie spoliehať sa na dobrovoľné označovanie značkami a systémami certifikácie a tak začleniť otázku udržateľného rozvoja do systému verejného obstarávania; |
| --- | --- |

18.

víta smernice o verejnom obstarávaní, ktoré EÚ prepracovala a ktoré umožňujú zaviesť kritériá spravodlivého obchodu do verejných zákaziek. Pre verejných obstarávateľov je teraz jednoduchšie spoliehať sa na dobrovoľné označovanie značkami a systémami certifikácie a tak začleniť otázku udržateľného rozvoja do systému verejného obstarávania;

| 19. | žiada Komisiu, aby vypracovala praktické usmernenia, ktoré by z praktického hľadiska vysvetľovali, a tým aj podporovali spravodlivý obchod spolu s ďalšími sociálnymi kritériami vo verejnom obstarávaní; |
| --- | --- |

19.

žiada Komisiu, aby vypracovala praktické usmernenia, ktoré by z praktického hľadiska vysvetľovali, a tým aj podporovali spravodlivý obchod spolu s ďalšími sociálnymi kritériami vo verejnom obstarávaní;

| 20. | teší ho rastúci záujem, ktorý obce v celej Európe prejavujú o udržateľnú výrobu potravín, predovšetkým nárast dopytu po lokálne vyrobených potravinách. Tento prístup, ktorý VR víta, sa výborne dopĺňa so spotrebou produktov pochádzajúcich zo spravodlivého obchodu, ako ukazuje mnoho regionálnych a miestnych projektov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

20.

teší ho rastúci záujem, ktorý obce v celej Európe prejavujú o udržateľnú výrobu potravín, predovšetkým nárast dopytu po lokálne vyrobených potravinách. Tento prístup, ktorý VR víta, sa výborne dopĺňa so spotrebou produktov pochádzajúcich zo spravodlivého obchodu, ako ukazuje mnoho regionálnych a miestnych projektov v tejto oblasti;

| 21. | považuje za veľmi užitočné, aby miestne a regionálne samosprávy mali k dispozícii príklady verejného obstarávania, pri ktorom sa zohľadnili aj sociálne a etické kritériá. V tejto súvislosti by Komisia mala podporovať aj užšiu spoluprácu medzi samosprávnymi orgánmi: napríklad pri navrhovaní spoločných kritérií a usmernení, pri rokovaniach s dodávateľmi a dlhodobých zmluvách o dodávkach, ako aj pri koordinovanom monitorovaní praxe v oblasti verejného obstarávania v zmysle ekologických, sociálnych a etických kritérií; |
| --- | --- |

21.

považuje za veľmi užitočné, aby miestne a regionálne samosprávy mali k dispozícii príklady verejného obstarávania, pri ktorom sa zohľadnili aj sociálne a etické kritériá. V tejto súvislosti by Komisia mala podporovať aj užšiu spoluprácu medzi samosprávnymi orgánmi: napríklad pri navrhovaní spoločných kritérií a usmernení, pri rokovaniach s dodávateľmi a dlhodobých zmluvách o dodávkach, ako aj pri koordinovanom monitorovaní praxe v oblasti verejného obstarávania v zmysle ekologických, sociálnych a etických kritérií;

| 22. | nabáda, aby regionálne a miestne orgány v určitej oblasti úzko spolupracovali s rôznymi záujmovými skupinami, napríklad univerzitami, školami alebo nemocnicami. Osobitný význam má v tejto súvislosti to, aby úradníci pre verejné obstarávanie vedeli o možnosti použiť kritériá trvalej udržateľnosti vo svojich výberových konaniach a vedeli túto možnosť aj využiť; zdôrazňuje, že toto šírenie informácií možno dosiahnuť prostredníctvom vedomostných centier. Vedomostné centrá môžu pomáhať miestnym a regionálnym samosprávam, ako aj podnikom pri vykonávaní spravodlivého obstarávania ako poskytovateľov vedomostí a odborných znalostí; |
| --- | --- |

22.

nabáda, aby regionálne a miestne orgány v určitej oblasti úzko spolupracovali s rôznymi záujmovými skupinami, napríklad univerzitami, školami alebo nemocnicami. Osobitný význam má v tejto súvislosti to, aby úradníci pre verejné obstarávanie vedeli o možnosti použiť kritériá trvalej udržateľnosti vo svojich výberových konaniach a vedeli túto možnosť aj využiť; zdôrazňuje, že toto šírenie informácií možno dosiahnuť prostredníctvom vedomostných centier. Vedomostné centrá môžu pomáhať miestnym a regionálnym samosprávam, ako aj podnikom pri vykonávaní spravodlivého obstarávania ako poskytovateľov vedomostí a odborných znalostí;

| 23. | navrhuje, aby členské štáty do svojich právnych poriadkov začlenili možnosť doplniť do verejného obstarávania kritériá, ktoré by pozitívne diskriminovali výrobky pochádzajúce zo spravodlivého obchodu; |
| --- | --- |

23.

navrhuje, aby členské štáty do svojich právnych poriadkov začlenili možnosť doplniť do verejného obstarávania kritériá, ktoré by pozitívne diskriminovali výrobky pochádzajúce zo spravodlivého obchodu;

| 24. | poukazuje aj na to, že napríklad poskytnutie centrálnej organizácie pre nákupy alebo platformy pre nákupy môže byť dobrou možnosťou, ako nekomplikovane zaviesť na miestnej/regionálnej úrovni spravodlivé verejné obstarávanie. Takéto iniciatívy môžu uľahčiť verejný nákup produktov spravodlivého obchodu tým, že viacero orgánov územnej samosprávy koordinuje svoje objednávky a dodávky spoločne, čím môžu využiť aj nižšie ceny; |
| --- | --- |

24.

poukazuje aj na to, že napríklad poskytnutie centrálnej organizácie pre nákupy alebo platformy pre nákupy môže byť dobrou možnosťou, ako nekomplikovane zaviesť na miestnej/regionálnej úrovni spravodlivé verejné obstarávanie. Takéto iniciatívy môžu uľahčiť verejný nákup produktov spravodlivého obchodu tým, že viacero orgánov územnej samosprávy koordinuje svoje objednávky a dodávky spoločne, čím môžu využiť aj nižšie ceny;

| 25. | víta úsilie zasadzovať sa za spravodlivý obchod vo vlastných štruktúrach, ktoré v súčasnosti vyvíjajú inštitúcie EÚ napríklad tým, že počas podujatí, ktoré organizuje EÚ, sa podávajú produkty spravodlivého obchodu, a požaduje systematické využívanie takéhoto prístupu. Inštitúcie EÚ musia ísť dobrým príkladom. Inštitúcie by mali podporovať konzum produktov spravodlivého obchodu v úradoch, ale aj pri podujatiach, ktoré organizuje EÚ; |
| --- | --- |

25.

víta úsilie zasadzovať sa za spravodlivý obchod vo vlastných štruktúrach, ktoré v súčasnosti vyvíjajú inštitúcie EÚ napríklad tým, že počas podujatí, ktoré organizuje EÚ, sa podávajú produkty spravodlivého obchodu, a požaduje systematické využívanie takéhoto prístupu. Inštitúcie EÚ musia ísť dobrým príkladom. Inštitúcie by mali podporovať konzum produktov spravodlivého obchodu v úradoch, ale aj pri podujatiach, ktoré organizuje EÚ;

Príspevok k „spravodlivému podnikaniu“

| 26. | zastáva názor, že samosprávne orgány môžu podniky zo svojho regiónu nabádať, aby zásady spravodlivého obchodu a zodpovednosti podnikov začlenili do svojej podnikateľskej praxe. Môžu napríklad miestne hotelierstvo a gastronómiu nabádať, aby poberali produkty spravodlivého obchodu. Okrem toho by bolo možné podnecovať aj vytvorenie kódexu správania v súvislosti so spravodlivým obchodom (Code of Conduct), ktorý by si mohli osvojiť podniky z miestnych a regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

26.

zastáva názor, že samosprávne orgány môžu podniky zo svojho regiónu nabádať, aby zásady spravodlivého obchodu a zodpovednosti podnikov začlenili do svojej podnikateľskej praxe. Môžu napríklad miestne hotelierstvo a gastronómiu nabádať, aby poberali produkty spravodlivého obchodu. Okrem toho by bolo možné podnecovať aj vytvorenie kódexu správania v súvislosti so spravodlivým obchodom (Code of Conduct), ktorý by si mohli osvojiť podniky z miestnych a regionálnych samospráv;

| 27. | navrhuje, že spravodlivý obchod by sa mal stať jednou z častí rozvoja podnikania a súčasťou stratégie sociálnej zodpovednosti podnikov príslušných národných podnikateľských zväzov. Ako sprievodné opatrenia by s podporou EÚ mohli vzniknúť a rozvíjať sa iniciatívy viacerých zainteresovaných strán (napríklad iniciatívy v oblasti udržateľného obchodu v rôznych členských štátoch alebo Fair Wear Foundation v určitých sektoroch) či uznávané označenia (napríklad Fairtrade); |
| --- | --- |

27.

navrhuje, že spravodlivý obchod by sa mal stať jednou z častí rozvoja podnikania a súčasťou stratégie sociálnej zodpovednosti podnikov príslušných národných podnikateľských zväzov. Ako sprievodné opatrenia by s podporou EÚ mohli vzniknúť a rozvíjať sa iniciatívy viacerých zainteresovaných strán (napríklad iniciatívy v oblasti udržateľného obchodu v rôznych členských štátoch alebo Fair Wear Foundation v určitých sektoroch) či uznávané označenia (napríklad Fairtrade);

| 28. | poukazuje na to, že pri podpore malých a stredných podnikov, ako aj pri ich zakladaní by sa mohli vo verejných fondoch, napríklad v Európskom fonde pre regionálny rozvoj, používať kritériá spravodlivého obchodu. Krokom správnym smerom by bolo aj usporadúvanie veľtrhov spravodlivého obchodu, ako to naznačuje v súčasnosti najväčší odborný a návštevný veľtrh zaoberajúci sa spravodlivým obchodom v oblasti hovoriacej po nemecky, ktorý sa koná v Dortmunde; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na to, že pri podpore malých a stredných podnikov, ako aj pri ich zakladaní by sa mohli vo verejných fondoch, napríklad v Európskom fonde pre regionálny rozvoj, používať kritériá spravodlivého obchodu. Krokom správnym smerom by bolo aj usporadúvanie veľtrhov spravodlivého obchodu, ako to naznačuje v súčasnosti najväčší odborný a návštevný veľtrh zaoberajúci sa spravodlivým obchodom v oblasti hovoriacej po nemecky, ktorý sa koná v Dortmunde;

Napomáhanie úsiliu na miestnej a regionálnej úrovni o podporu spravodlivého obchodu

| 29. | v súvislosti s koncepciou spravodlivého regiónu navrhuje prehodnotiť, či je príklad „nemeckého hlavného mesta spravodlivého obchodu“, ktorý je inšpirovaný iniciatívou „kultúrne hlavné mesto Európy“, vhodnou možnosťou, ako podnietiť európske obce a regióny, aby podporovali spravodlivý obchod. V rámci tejto iniciatívy by sa potom mali osobitne zohľadniť výzvy v členských štátoch strednej a východnej Európy; |
| --- | --- |

29.

v súvislosti s koncepciou spravodlivého regiónu navrhuje prehodnotiť, či je príklad „nemeckého hlavného mesta spravodlivého obchodu“, ktorý je inšpirovaný iniciatívou „kultúrne hlavné mesto Európy“, vhodnou možnosťou, ako podnietiť európske obce a regióny, aby podporovali spravodlivý obchod. V rámci tejto iniciatívy by sa potom mali osobitne zohľadniť výzvy v členských štátoch strednej a východnej Európy;

| 30. | je presvedčený, že ocenenie „európske hlavné mesto/región spravodlivého obchodu“ bude pre samosprávy dodatočnou motiváciou, ako sa na nadregionálnej či medzinárodnej úrovni zviditeľniť iniciatívami v oblasti spravodlivého obchodu. Táto iniciatíva by mala bezprostredne zapájať aj občanov a základné organizácie na mieste; |
| --- | --- |

30.

je presvedčený, že ocenenie „európske hlavné mesto/región spravodlivého obchodu“ bude pre samosprávy dodatočnou motiváciou, ako sa na nadregionálnej či medzinárodnej úrovni zviditeľniť iniciatívami v oblasti spravodlivého obchodu. Táto iniciatíva by mala bezprostredne zapájať aj občanov a základné organizácie na mieste;

Spravodlivý obchod v celosvetovom rozvojovom rámci po roku 2015

   (10)

| 31. | zdôrazňuje, že je potrebné posilniť úlohu miestnych samospráv pri vytváraní rozvojového programu na obdobie po roku 2015 v súlade s návrhom, ktorý predložil panel na vysokej úrovni (11). Rozvojové ciele na obdobie po roku 2015 musia uznávať úlohu miestnych samospráv ako dôležitých aktérov rozvojovej politiky a ciele trvalej udržateľnosti, o ktorých sa v súčasnosti diskutuje, sa musia realizovať v koordinovaných národných, regionálnych a miestnych stratégiách; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že je potrebné posilniť úlohu miestnych samospráv pri vytváraní rozvojového programu na obdobie po roku 2015 v súlade s návrhom, ktorý predložil panel na vysokej úrovni (11). Rozvojové ciele na obdobie po roku 2015 musia uznávať úlohu miestnych samospráv ako dôležitých aktérov rozvojovej politiky a ciele trvalej udržateľnosti, o ktorých sa v súčasnosti diskutuje, sa musia realizovať v koordinovaných národných, regionálnych a miestnych stratégiách;

| 32. | pripomína, že na realizáciu cieľov v oblasti udržateľného rozvoja musia byť vytvorené partnerstvá medzi početnými aktérmi, pričom by sa mali rozvíjať a finančne podporovať najmä tie partnerstvá, ktoré v oblasti spravodlivého obchodu zohľadňujú všetky rozmery udržateľnosti; |
| --- | --- |

32.

pripomína, že na realizáciu cieľov v oblasti udržateľného rozvoja musia byť vytvorené partnerstvá medzi početnými aktérmi, pričom by sa mali rozvíjať a finančne podporovať najmä tie partnerstvá, ktoré v oblasti spravodlivého obchodu zohľadňujú všetky rozmery udržateľnosti;

| 33. | víta nedávno uverejnené oznámenie Európskej komisie s názvom Globálne partnerstvo pre odstránenie chudoby a pre udržateľný rozvoj po roku 2015, a najmä výslovné potvrdenie, že obchod prispieva k inkluzívnemu rastu a udržateľnému rozvoju. Výbor okrem toho so záujmom zaregistroval výslovnú zmienku o systémoch spravodlivého obchodu, ktoré v tejto súvislosti prispievajú k hospodárskym, environmentálnym a sociálnym prínosom; |
| --- | --- |

33.

víta nedávno uverejnené oznámenie Európskej komisie s názvom Globálne partnerstvo pre odstránenie chudoby a pre udržateľný rozvoj po roku 2015, a najmä výslovné potvrdenie, že obchod prispieva k inkluzívnemu rastu a udržateľnému rozvoju. Výbor okrem toho so záujmom zaregistroval výslovnú zmienku o systémoch spravodlivého obchodu, ktoré v tejto súvislosti prispievajú k hospodárskym, environmentálnym a sociálnym prínosom;

| 34. | domnieva sa, že je potrebné stanoviť konkrétne ukazovatele, aby sa dalo zmerať dosahovanie výsledkov. Spravodlivý obchod by mal byť ukazovateľom, ktorý dokazuje udržateľnosť výroby a spotreby najmä v oblasti verejného obstarávania. Okrem toho by mohol slúžiť aj, a predovšetkým, ako ukazovateľ pre cieľ „partnerstvo pre solidaritu“, keďže v tejto oblasti sa zaznamenali veľmi pozitívne skúsenosti so zapojením rôznych záujmových skupín; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že je potrebné stanoviť konkrétne ukazovatele, aby sa dalo zmerať dosahovanie výsledkov. Spravodlivý obchod by mal byť ukazovateľom, ktorý dokazuje udržateľnosť výroby a spotreby najmä v oblasti verejného obstarávania. Okrem toho by mohol slúžiť aj, a predovšetkým, ako ukazovateľ pre cieľ „partnerstvo pre solidaritu“, keďže v tejto oblasti sa zaznamenali veľmi pozitívne skúsenosti so zapojením rôznych záujmových skupín;

Výmena skúseností

| 35. | poukazuje na uverejnenú štúdiu o podpore spravodlivého obchodu miestnymi a regionálnymi samosprávami, ktorá sa podrobne zaoberá rôznymi prístupmi k spravodlivému obchodu a skúma jeho možné prekážky. Na doplnenie tejto štúdie bol zhromaždený aj výber osvedčených postupov. Tieto materiály VR uverejnil, aby na ich základe vznikli náučné a kvalifikačné spoločenstvá v tejto oblasti a aby podložil politické požiadavky uvedené v tomto stanovisku; |
| --- | --- |

35.

poukazuje na uverejnenú štúdiu o podpore spravodlivého obchodu miestnymi a regionálnymi samosprávami, ktorá sa podrobne zaoberá rôznymi prístupmi k spravodlivému obchodu a skúma jeho možné prekážky. Na doplnenie tejto štúdie bol zhromaždený aj výber osvedčených postupov. Tieto materiály VR uverejnil, aby na ich základe vznikli náučné a kvalifikačné spoločenstvá v tejto oblasti a aby podložil politické požiadavky uvedené v tomto stanovisku;

| 36. | víta začlenenie tematiky spravodlivého obchodu do nadchádzajúcej výročnej konferencie decentralizovanej spolupráce v oblasti rozvoja (Assises). Domnieva sa, že VR musí v rámci tohto podujatia užšie prepojiť spravodlivý obchod s ďalšími už existujúcimi opatreniami a sieťami na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

36.

víta začlenenie tematiky spravodlivého obchodu do nadchádzajúcej výročnej konferencie decentralizovanej spolupráce v oblasti rozvoja (Assises). Domnieva sa, že VR musí v rámci tohto podujatia užšie prepojiť spravodlivý obchod s ďalšími už existujúcimi opatreniami a sieťami na regionálnej úrovni;

| 37. | zdôrazňuje, že prostriedky na programy vzdelávania a osvety v oblasti rozvojovej politiky (DEAR – Development Education and Awareness Raising) a na podobné programy sa musia v budúcnosti využívať aj na to, aby sa umožnilo vytváranie ďalších partnerstiev medzi mestami zameranými na spravodlivý obchod najmä s mestami na južnej pologuli. Podporuje vytváranie strategických partnerstiev medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami v partnerských krajinách EÚ prostredníctvom nového tematického programu pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne samosprávy; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje, že prostriedky na programy vzdelávania a osvety v oblasti rozvojovej politiky (DEAR – Development Education and Awareness Raising) a na podobné programy sa musia v budúcnosti využívať aj na to, aby sa umožnilo vytváranie ďalších partnerstiev medzi mestami zameranými na spravodlivý obchod najmä s mestami na južnej pologuli. Podporuje vytváranie strategických partnerstiev medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami v partnerských krajinách EÚ prostredníctvom nového tematického programu pre organizácie občianskej spoločnosti a miestne samosprávy;

| 38. | so záujmom pozoruje postupy, ako napríklad Radu pre spravodlivý obchod v regióne Loire (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), v rámci ktorej sa každoročne stretávajú všetci aktéri spravodlivého obchodu, aby si vymenili skúsenosti; |
| --- | --- |

38.

so záujmom pozoruje postupy, ako napríklad Radu pre spravodlivý obchod v regióne Loire (Conseil Ligérien du Commerce Équitable), v rámci ktorej sa každoročne stretávajú všetci aktéri spravodlivého obchodu, aby si vymenili skúsenosti;

Obchodná politika EÚ

| 39. | pripomína, že EÚ je jeden z najvýznamnejších aktérov svetového obchodu, a zároveň sa usiluje dostať sa jasne na čelo, pokiaľ ide o diskusiu o trvalej udržateľnosti. Preto vyzýva európske inštitúcie, aby vonkajší obchod EÚ smerovali k tomu, aby prispieval aj k udržateľnému rozvoju; |
| --- | --- |

39.

pripomína, že EÚ je jeden z najvýznamnejších aktérov svetového obchodu, a zároveň sa usiluje dostať sa jasne na čelo, pokiaľ ide o diskusiu o trvalej udržateľnosti. Preto vyzýva európske inštitúcie, aby vonkajší obchod EÚ smerovali k tomu, aby prispieval aj k udržateľnému rozvoju;

| 40. | so zadosťučinením berie na vedomie, že EÚ podnikla určité kroky, napríklad začlenila do obchodných dohôd s tretími krajinami povinné zapojenie rozšíreného kapitálu na udržateľný rozvoj, pričom v niektorých bilaterálnych obchodných dohodách sa výslovne uvádza, že zmluvné strany podporujú spravodlivý a čestný obchod. Z tohto otvorenia trhov by mali mať prospech aj malé poľnohospodárske podniky; |
| --- | --- |

40.

so zadosťučinením berie na vedomie, že EÚ podnikla určité kroky, napríklad začlenila do obchodných dohôd s tretími krajinami povinné zapojenie rozšíreného kapitálu na udržateľný rozvoj, pričom v niektorých bilaterálnych obchodných dohodách sa výslovne uvádza, že zmluvné strany podporujú spravodlivý a čestný obchod. Z tohto otvorenia trhov by mali mať prospech aj malé poľnohospodárske podniky;

| 41. | nástojí na tom, aby sa pri uplatňovaní týchto dohôd dbalo na to, aby v týchto krajinách boli podporovaní malí poľnohospodári, rozvíjal sa spravodlivý obchod, napríklad tým, že obchodné delegácie v spolupráci s miestnymi alebo regionálnymi orgánmi a delegáciami EÚ v partnerských krajinách cielene navštívia malých poľnohospodárov a oboznámia sa s podmienkami na mieste; |
| --- | --- |

41.

nástojí na tom, aby sa pri uplatňovaní týchto dohôd dbalo na to, aby v týchto krajinách boli podporovaní malí poľnohospodári, rozvíjal sa spravodlivý obchod, napríklad tým, že obchodné delegácie v spolupráci s miestnymi alebo regionálnymi orgánmi a delegáciami EÚ v partnerských krajinách cielene navštívia malých poľnohospodárov a oboznámia sa s podmienkami na mieste;

Pracovné podmienky v medzinárodných dodávateľských reťazcoch

| 42. | zdôrazňuje, že pozornosť verejnosti a záujem mnohých spotrebiteľov sa v posledných rokoch čoraz väčšmi zameriava na nedôstojné pracovné podmienky a porušovanie ľudských práv v krajinách, v ktorých sa produkty vyrábajú. Napríklad nemecká aj holandská vláda spolupracujú s podnikmi, odbormi a občianskou spoločnosťou na podobných iniciatívach v oblasti textilného priemyslu, aby sa dosiahlo vytvorenie lepších a udržateľnejších životných a pracovných podmienok pre pracovníkov v celom výrobnom reťazci celosvetového textilného priemyslu. Možnosť zaviesť podobný prístup na európskej úrovni v súčasnosti skúma Európska komisia; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že pozornosť verejnosti a záujem mnohých spotrebiteľov sa v posledných rokoch čoraz väčšmi zameriava na nedôstojné pracovné podmienky a porušovanie ľudských práv v krajinách, v ktorých sa produkty vyrábajú. Napríklad nemecká aj holandská vláda spolupracujú s podnikmi, odbormi a občianskou spoločnosťou na podobných iniciatívach v oblasti textilného priemyslu, aby sa dosiahlo vytvorenie lepších a udržateľnejších životných a pracovných podmienok pre pracovníkov v celom výrobnom reťazci celosvetového textilného priemyslu. Možnosť zaviesť podobný prístup na európskej úrovni v súčasnosti skúma Európska komisia;

| 43. | výslovne víta takéto iniciatívy a vyzýva Európsku komisiu, ako aj príslušné národné orgány, aby rozvíjali podobné projekty, do ktorých by ako partneri mali byť zapojené aj miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

43.

výslovne víta takéto iniciatívy a vyzýva Európsku komisiu, ako aj príslušné národné orgány, aby rozvíjali podobné projekty, do ktorých by ako partneri mali byť zapojené aj miestne a regionálne samosprávy;

Podpora spravodlivého obchodu v bilaterálnych vzťahoch

| 44. | nabáda, aby sa posilnili ďalšie možnosti podpory spravodlivého obchodu, napr. lepšie využitie prepojenia medzi decentralizovanou rozvojovou spoluprácou a spravodlivým obchodom. Ako východisko by mohli slúžiť skúsenosti, ktoré so zavedením spravodlivého obchodu majú už existujúce partnerstvá s mestami a regiónmi globálneho juhu, ale aj skúsenosti získané v rámci partnerstiev miest v rámci Európy; |
| --- | --- |

44.

nabáda, aby sa posilnili ďalšie možnosti podpory spravodlivého obchodu, napr. lepšie využitie prepojenia medzi decentralizovanou rozvojovou spoluprácou a spravodlivým obchodom. Ako východisko by mohli slúžiť skúsenosti, ktoré so zavedením spravodlivého obchodu majú už existujúce partnerstvá s mestami a regiónmi globálneho juhu, ale aj skúsenosti získané v rámci partnerstiev miest v rámci Európy;

| 45. | navrhuje, aby sa v tomto zmysle ďalej rozvíjali a podporovali siete spravodlivého obchodu, najmä siete, ktoré v rámci EÚ spájajú viacero miest alebo regiónov, ktoré sa nachádzajú v rôznych členských štátoch EÚ, ako napríklad sieť cezhraničného spravodlivého obchodu miest Metz, Luxemburg, Trier a Saarbrücken. |
| --- | --- |

45.

navrhuje, aby sa v tomto zmysle ďalej rozvíjali a podporovali siete spravodlivého obchodu, najmä siete, ktoré v rámci EÚ spájajú viacero miest alebo regiónov, ktoré sa nachádzajú v rôznych členských štátoch EÚ, ako napríklad sieť cezhraničného spravodlivého obchodu miest Metz, Luxemburg, Trier a Saarbrücken.

V Bruseli 4. júna 2015

Predseda Európskeho výboru regiónov

Markku MARKKULA

---

(1)  A7-0384/2013.

1

(2)  Uveďme aspoň niektoré z nich: Posilnenie postavenia miestnych orgánov v partnerských krajinách v záujme lepšej správy vecí verejných a účinnejšieho dosahovania výsledkov v oblasti rozvoja (CDR2010-2013), Európa vo svete: nový prístup k financovaniu vonkajšej činnosti EÚ (CDR732-2012).

2

(3)  Uznesenie Európskeho parlamentu o spravodlivom obchode a rozvoji [2005/2245(INI)].

3

(4)  COM(2009) 215 final.

4

(5)  Stanovisko VR na tému „Príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju: úloha spravodlivého obchodu a mimovládnych systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti súvisiacej s obchodom“ (CDR214-2009).

5

(6)  Stanovisko VR na tému „Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien“ (CDR364-2011).

6

(7)  Správa Európskeho parlamentu zo 17. novembra 2014 o EÚ a celosvetovom rozvojovom rámci na obdobie po roku 2015 [2014/2143(INI)].

7

(8)  Už spomínané stanovisko VR o príspevku k trvalo udržateľnému rozvoju (CDR214-2009).

8

(9)  Osobitný prieskum Eurobarometra 421: Európsky rok rozvoja – názory občanov EÚ na rozvoj, spoluprácu a pomoc.

9

(10)  „Dôstojný život pre všetkých: od vízie k spoločným opatreniam“ (pripravuje sa).

10

(11)  Správa skupiny na vysokej úrovni, zloženej z prominentných osobností, k rozvojovému programu po roku 2015, 30. mája 2013.

11

---

III Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

112. plenárne zasadnutie 3. a 4. júna 2015

| 7.8.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 260/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 260/22

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Usmernenia politík zamestnanosti členských štátov

(2015/C 260/05)

| Spravodajca | Mauro D'ATTIS (IT/EĽS), člen mestského zastupiteľstva Brindisi |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov
  COM(2015) 98 final |

Spravodajca

Mauro D'ATTIS (IT/EĽS), člen mestského zastupiteľstva Brindisi

Referenčný dokument

Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov

COM(2015) 98 final

I.   NÁVRHY ZMIEN

Pozmeňovací návrh 1

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie (5)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| V súlade s ustanoveniami zmluvy Únia vypracovala a implementovala nástroje na koordináciu politík vo fiškálnej oblasti a v oblasti makroštrukturálnych politík. Európsky semester spája rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovaný multilaterálny
  hospodársky a rozpočtový dohľad
  . Zjednodušenie a posilnenie európskeho semestra, ako je stanovené v ročnom prieskume rastu Komisie na rok 2015, ešte viac zlepší jeho fungovanie. | V súlade s ustanoveniami zmluvy Únia vypracovala a implementovala nástroje na koordináciu politík vo fiškálnej oblasti a v oblasti makroštrukturálnych politík. Európsky semester spája rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovaný multilaterálny
  dohľad nad politikami v oblasti hospodárstva, rozpočtu, zamestnanosti a sociálnych vecí
  . Zjednodušenie a posilnenie európskeho semestra, ako je stanovené v ročnom prieskume rastu Komisie na rok 2015, ešte viac zlepší jeho fungovanie. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

V súlade s ustanoveniami zmluvy Únia vypracovala a implementovala nástroje na koordináciu politík vo fiškálnej oblasti a v oblasti makroštrukturálnych politík. Európsky semester spája rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovaný multilaterálny
  hospodársky a rozpočtový dohľad
  . Zjednodušenie a posilnenie európskeho semestra, ako je stanovené v ročnom prieskume rastu Komisie na rok 2015, ešte viac zlepší jeho fungovanie.

V súlade s ustanoveniami zmluvy Únia vypracovala a implementovala nástroje na koordináciu politík vo fiškálnej oblasti a v oblasti makroštrukturálnych politík. Európsky semester spája rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovaný multilaterálny
  dohľad nad politikami v oblasti hospodárstva, rozpočtu, zamestnanosti a sociálnych vecí
  . Zjednodušenie a posilnenie európskeho semestra, ako je stanovené v ročnom prieskume rastu Komisie na rok 2015, ešte viac zlepší jeho fungovanie.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 2

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie (5) – vložiť nové odôvodnenie

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá Výborom regiónov |
| --- | --- |
| | Stratégia Európa 2020 by sa mala realizovať v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré majú vzhľadom na svoje kompetencie a kapacity v oblastiach, ktorých sa tieto usmernenia týkajú, a v súlade so zásadou subsidiarity zásadný význam pri príprave a realizácii národných reformných plánov s osobitným dôrazom na sociálne služby a stratégie začleňovania do trhu práce. Navyše pri celkovej komunikácii o stratégii treba vedieť využiť úlohu miestnych a regionálnych orgánov vzhľadom na to, že miestna a regionálna úroveň je najbližšie k občanom. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá Výborom regiónov

Stratégia Európa 2020 by sa mala realizovať v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré majú vzhľadom na svoje kompetencie a kapacity v oblastiach, ktorých sa tieto usmernenia týkajú, a v súlade so zásadou subsidiarity zásadný význam pri príprave a realizácii národných reformných plánov s osobitným dôrazom na sociálne služby a stratégie začleňovania do trhu práce. Navyše pri celkovej komunikácii o stratégii treba vedieť využiť úlohu miestnych a regionálnych orgánov vzhľadom na to, že miestna a regionálna úroveň je najbližšie k občanom.

Zdôvodnenie

Zdôraznenie politickej úlohy, ktorú v mnohých členských štátoch zohrávajú miestne a regionálne orgány pri uskutočňovaní opatrení v rámci stratégie Európa 2020 (1).

Pozmeňovací návrh 3

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie (6)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Finančná a hospodárska kríza odhalila a zdôraznila významné nedostatky v hospodárstve Únie a jej členských štátov. Zároveň zdôraznila úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov. Zmena stavu v Únii na silný, udržateľný a inkluzívny stav rastu a tvorby pracovných miest je kľúčovou výzvou súčasnosti. To si vyžaduje koordinované a ambiciózne politické opatrenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, v súlade s ustanoveniami zmluvy a správy hospodárskych záležitostí Únie. Na základe kombinácie opatrení týkajúcich sa ponuky a dopytu by tieto opatrenia mali zahŕňať zvýšenie investícií, obnovený záväzok v prospech štrukturálnych reforiem a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti. | Finančná a hospodárska kríza odhalila a zdôraznila významné nedostatky v hospodárstve Únie a jej členských štátov. Zároveň zdôraznila úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov. Zmena stavu v Únii na silný, udržateľný a inkluzívny stav rastu a tvorby pracovných miest je kľúčovou výzvou súčasnosti. To si vyžaduje koordinované a ambiciózne politické opatrenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, v súlade s ustanoveniami zmluvy a správy hospodárskych záležitostí Únie. Na základe kombinácie opatrení týkajúcich sa ponuky a dopytu by tieto opatrenia mali zahŕňať zvýšenie investícií
  z verejných a súkromných zdrojov
  , obnovený záväzok v prospech štrukturálnych reforiem a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Finančná a hospodárska kríza odhalila a zdôraznila významné nedostatky v hospodárstve Únie a jej členských štátov. Zároveň zdôraznila úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov. Zmena stavu v Únii na silný, udržateľný a inkluzívny stav rastu a tvorby pracovných miest je kľúčovou výzvou súčasnosti. To si vyžaduje koordinované a ambiciózne politické opatrenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, v súlade s ustanoveniami zmluvy a správy hospodárskych záležitostí Únie. Na základe kombinácie opatrení týkajúcich sa ponuky a dopytu by tieto opatrenia mali zahŕňať zvýšenie investícií, obnovený záväzok v prospech štrukturálnych reforiem a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti.

Finančná a hospodárska kríza odhalila a zdôraznila významné nedostatky v hospodárstve Únie a jej členských štátov. Zároveň zdôraznila úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov. Zmena stavu v Únii na silný, udržateľný a inkluzívny stav rastu a tvorby pracovných miest je kľúčovou výzvou súčasnosti. To si vyžaduje koordinované a ambiciózne politické opatrenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, v súlade s ustanoveniami zmluvy a správy hospodárskych záležitostí Únie. Na základe kombinácie opatrení týkajúcich sa ponuky a dopytu by tieto opatrenia mali zahŕňať zvýšenie investícií
  z verejných a súkromných zdrojov
  , obnovený záväzok v prospech štrukturálnych reforiem a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 4

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie (7)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Členské štáty a Únia by mali tiež riešiť sociálne dôsledky krízy a zamerať sa na vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny, a môžu sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva. Mal by byť zabezpečený prístup a možnosti pre všetkých a chudoba a sociálne vylúčenie by sa mali zredukovať, najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia a odstránením prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce. Členské štáty by tiež mali zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny. | Členské štáty a Únia by mali tiež riešiť sociálne dôsledky krízy a zamerať sa na vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny, a môžu sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva. Mal by byť zabezpečený prístup a možnosti pre všetkých a chudoba a sociálne vylúčenie by sa mali zredukovať, najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia a odstránením prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce
  a pracovnej mobilite
  . Členské štáty by tiež mali zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Členské štáty a Únia by mali tiež riešiť sociálne dôsledky krízy a zamerať sa na vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny, a môžu sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva. Mal by byť zabezpečený prístup a možnosti pre všetkých a chudoba a sociálne vylúčenie by sa mali zredukovať, najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia a odstránením prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce. Členské štáty by tiež mali zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny.

Členské štáty a Únia by mali tiež riešiť sociálne dôsledky krízy a zamerať sa na vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny, a môžu sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva. Mal by byť zabezpečený prístup a možnosti pre všetkých a chudoba a sociálne vylúčenie by sa mali zredukovať, najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia a odstránením prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce
  a pracovnej mobilite
  . Členské štáty by tiež mali zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 5

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie (8)

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá Výborom regiónov |
| --- | --- |
| Opatrenia v súlade s usmerneniami sú dôležitým príspevkom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. Usmernenia predstavujú integrovaný súbor európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali implementovať, aby dosiahli pozitívne účinky presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem, primeranú celkovú hospodársku politiku a jednotnejší príspevok európskych politík k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. | Opatrenia v súlade s usmerneniami sú dôležitým príspevkom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. Usmernenia predstavujú integrovaný súbor európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali implementovať, aby dosiahli pozitívne účinky presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem,
  ktoré zohľadnia osobitné sociálne a hospodárske charakteristiky jednotlivých regiónov
  , primeranú celkovú hospodársku politiku a jednotnejší príspevok európskych politík k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020
  , ktorá by sa mala realizovať v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi
  . |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá Výborom regiónov

Opatrenia v súlade s usmerneniami sú dôležitým príspevkom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. Usmernenia predstavujú integrovaný súbor európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali implementovať, aby dosiahli pozitívne účinky presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem, primeranú celkovú hospodársku politiku a jednotnejší príspevok európskych politík k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020.

Opatrenia v súlade s usmerneniami sú dôležitým príspevkom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020. Usmernenia predstavujú integrovaný súbor európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali implementovať, aby dosiahli pozitívne účinky presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem,
  ktoré zohľadnia osobitné sociálne a hospodárske charakteristiky jednotlivých regiónov
  , primeranú celkovú hospodársku politiku a jednotnejší príspevok európskych politík k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020
  , ktorá by sa mala realizovať v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi
  .

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne orgány majú zásadný význam vzhľadom na svoje kompetencie a kapacity a v súlade so zásadou subsidiarity pri príprave a realizácii národných reformných plánov, ako aj v celkovej komunikácii o stratégii Európa 2020 (2).

Pozmeňovací návrh 6

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie (8) – vložiť nové odôvodnenie

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá Výborom regiónov |
| --- | --- |
| | Členské štáty a Únia by mali vytvoriť vhodný rámec na účinnejšie a efektívnejšie využívanie nástrojov EÚ, ktoré by pomáhali miestnym a regionálnym orgánom pri plnení ich povinností pri realizácii opatrení v oblasti hospodárskeho a sociálneho začlenenia, s cieľom zabezpečiť vhodné formy sociálnej ochrany, ktoré by zamedzili chudobe a sociálnemu vylúčeniu, a riešiť vážny problém nezamestnanosti, osobitne dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mládeže, prostredníctvom sociálnych služieb a služieb na podporu zamestnanosti. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá Výborom regiónov

Členské štáty a Únia by mali vytvoriť vhodný rámec na účinnejšie a efektívnejšie využívanie nástrojov EÚ, ktoré by pomáhali miestnym a regionálnym orgánom pri plnení ich povinností pri realizácii opatrení v oblasti hospodárskeho a sociálneho začlenenia, s cieľom zabezpečiť vhodné formy sociálnej ochrany, ktoré by zamedzili chudobe a sociálnemu vylúčeniu, a riešiť vážny problém nezamestnanosti, osobitne dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mládeže, prostredníctvom sociálnych služieb a služieb na podporu zamestnanosti.

Zdôvodnenie

Sú to práve miestne a regionálne orgány, ktoré v praxi realizujú opatrenia v oblasti hospodárskeho a sociálneho začlenenia, prostredníctvom sociálnych služieb a služieb na podporu zamestnanosti. Usmernenia politiky zamestnanosti by mali stanoviť primeraný rámec a ešte vhodnejšie nástroje financovania, ktoré by pomáhali miestnym a regionálnym orgánom pri plnení týchto povinností (3), odhliadnuc od už podniknutých krokov, ako napríklad 20-percentná rezerva ESF určená na sociálne začlenenie.

Pozmeňovací návrh 7

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie (9)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Hoci sú tieto usmernenia adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti. | Hoci sú tieto usmernenia adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.
  Miestne a regionálne orgány, vzhľadom na svoje kompetencie a kapacity v oblastiach, ktorých sa tieto usmernenia týkajú, a v súlade so zásadou subsidiarity, majú zásadný význam pri realizácii usmernení, najmä pokiaľ ide o sociálne služby a stratégie začleňovania do trhu práce. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Hoci sú tieto usmernenia adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.

Hoci sú tieto usmernenia adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.
  Miestne a regionálne orgány, vzhľadom na svoje kompetencie a kapacity v oblastiach, ktorých sa tieto usmernenia týkajú, a v súlade so zásadou subsidiarity, majú zásadný význam pri realizácii usmernení, najmä pokiaľ ide o sociálne služby a stratégie začleňovania do trhu práce.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 8

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

5. usmernenie – prvý odsek – vložiť nový odsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá Výborom regiónov |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali zjednodušiť vytváranie pracovných miest, odstrániť prekážky pre podniky pri nábore zamestnancov, podporovať podnikanie a najmä zakladanie a rast malých podnikov s cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti žien a mužov. Členské štáty by tiež mali aktívne podporovať sociálne hospodárstvo a posilňovať sociálnu inováciu. | Členské štáty by mali zjednodušiť vytváranie pracovných miest, odstrániť prekážky pre podniky pri nábore zamestnancov, podporovať podnikanie a najmä zakladanie a rast malých podnikov s cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti žien a mužov. Členské štáty by tiež mali aktívne podporovať sociálne hospodárstvo a posilňovať sociálnu inováciu.


  Členské štáty by mali pri zohľadnení aktívnych nástrojov trhu práce prijať opatrenia aj na podporu samostatnej zárobkovej činnosti, najmä samostatných podnikateľov, vzhľadom na ich vplyv na hospodársky rast, hlavne na miestnej úrovni, mali by podporiť mladé začínajúce podniky, mikropodniky a ambiciózne inovačné projekty so strednou a vysokou mierou rizika a nezaťažovať ich nadmernou byrokraciou, ktorá bráni ich vytváraniu. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá Výborom regiónov

Členské štáty by mali zjednodušiť vytváranie pracovných miest, odstrániť prekážky pre podniky pri nábore zamestnancov, podporovať podnikanie a najmä zakladanie a rast malých podnikov s cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti žien a mužov. Členské štáty by tiež mali aktívne podporovať sociálne hospodárstvo a posilňovať sociálnu inováciu.

Členské štáty by mali zjednodušiť vytváranie pracovných miest, odstrániť prekážky pre podniky pri nábore zamestnancov, podporovať podnikanie a najmä zakladanie a rast malých podnikov s cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti žien a mužov. Členské štáty by tiež mali aktívne podporovať sociálne hospodárstvo a posilňovať sociálnu inováciu.

Členské štáty by mali pri zohľadnení aktívnych nástrojov trhu práce prijať opatrenia aj na podporu samostatnej zárobkovej činnosti, najmä samostatných podnikateľov, vzhľadom na ich vplyv na hospodársky rast, hlavne na miestnej úrovni, mali by podporiť mladé začínajúce podniky, mikropodniky a ambiciózne inovačné projekty so strednou a vysokou mierou rizika a nezaťažovať ich nadmernou byrokraciou, ktorá bráni ich vytváraniu.

Zdôvodnenie

Nemožno prehliadať skutočnosť, že samostatní podnikatelia majú výrazný vplyv na hospodársky rast na miestnej úrovni, a preto nemôžu byť vylúčení z opatrení na podporu zamestnanosti.

Pozmeňovací návrh 9

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

6. usmernenie – prvý odsek – vložiť nový odsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá Výborom regiónov |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali podporovať produktivitu a zamestnateľnosť prostredníctvom primeranej ponuky príslušných vedomostí a zručností. Členské štáty by mali urobiť potrebné investície do systémov vzdelávania a odbornej prípravy a zároveň zvýšiť ich účinnosť a efektívnosť s cieľom zvyšovať úroveň zručností pracovnej sily, čím sa jej umožní lepšie predvídať a reagovať na rýchlo sa meniace potreby dynamických trhov práce v hospodárstve, ktoré je čoraz závislejšie od digitálnych technológií. Členské štáty by mali zintenzívniť úsilie o zlepšenie prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu dospelých pre všetkých a implementovať stratégie aktívneho starnutia, aby sa umožnil dlhší produktívny vek. | Členské štáty by mali podporovať produktivitu a zamestnateľnosť prostredníctvom primeranej ponuky príslušných vedomostí a zručností. Členské štáty
  , spolu s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi a v dialógu so súkromným sektorom, by mali prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy lepšie zosúladiť dostupné pracovné kvalifikácie s potrebami trhu práce. Členské štáty
  by mali urobiť potrebné investície do systémov vzdelávania, odbornej prípravy a 
  celoživotného vzdelávania a

   zároveň zvýšiť ich účinnosť a efektívnosť s cieľom zvyšovať úroveň zručností pracovnej sily, čím sa jej umožní lepšie predvídať a reagovať na rýchlo sa meniace potreby dynamických trhov práce v hospodárstve, ktoré je čoraz závislejšie od digitálnych technológií. Členské štáty by mali zintenzívniť úsilie o zlepšenie prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu dospelých pre všetkých a implementovať stratégie aktívneho starnutia, aby sa umožnil dlhší produktívny vek.


  V tomto rámci by sa malo vyvíjať maximálne úsilie na konsolidáciu prechodu na ekologické hospodárstvo a modrú ekonomiku prostredníctvom zosúladenia dopytu po pracovnej sile a zručnostiach, pričom treba predvídať a riadiť zmeny v nárokoch na ľudský kapitál a presunúť daňové zaťaženie na iné formy príspevkov. To môže pomôcť predovšetkým pri znižovaní nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá v súčasnosti v Európskej únii dosahuje priemerne viac než 22 %. Zároveň je potrebné podporovať rozvoj sociálneho hospodárstva vzhľadom na potenciál toho sektora pri vytváraní kvalitných pracovných miest, predovšetkým v súvislosti s požiadavkami, ktoré sú kladené na úrovni regiónov a miestnych orgánov Európy. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá Výborom regiónov

Členské štáty by mali podporovať produktivitu a zamestnateľnosť prostredníctvom primeranej ponuky príslušných vedomostí a zručností. Členské štáty by mali urobiť potrebné investície do systémov vzdelávania a odbornej prípravy a zároveň zvýšiť ich účinnosť a efektívnosť s cieľom zvyšovať úroveň zručností pracovnej sily, čím sa jej umožní lepšie predvídať a reagovať na rýchlo sa meniace potreby dynamických trhov práce v hospodárstve, ktoré je čoraz závislejšie od digitálnych technológií. Členské štáty by mali zintenzívniť úsilie o zlepšenie prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu dospelých pre všetkých a implementovať stratégie aktívneho starnutia, aby sa umožnil dlhší produktívny vek.

Členské štáty by mali podporovať produktivitu a zamestnateľnosť prostredníctvom primeranej ponuky príslušných vedomostí a zručností. Členské štáty
  , spolu s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi a v dialógu so súkromným sektorom, by mali prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy lepšie zosúladiť dostupné pracovné kvalifikácie s potrebami trhu práce. Členské štáty
  by mali urobiť potrebné investície do systémov vzdelávania, odbornej prípravy a 
  celoživotného vzdelávania a

   zároveň zvýšiť ich účinnosť a efektívnosť s cieľom zvyšovať úroveň zručností pracovnej sily, čím sa jej umožní lepšie predvídať a reagovať na rýchlo sa meniace potreby dynamických trhov práce v hospodárstve, ktoré je čoraz závislejšie od digitálnych technológií. Členské štáty by mali zintenzívniť úsilie o zlepšenie prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu dospelých pre všetkých a implementovať stratégie aktívneho starnutia, aby sa umožnil dlhší produktívny vek.

V tomto rámci by sa malo vyvíjať maximálne úsilie na konsolidáciu prechodu na ekologické hospodárstvo a modrú ekonomiku prostredníctvom zosúladenia dopytu po pracovnej sile a zručnostiach, pričom treba predvídať a riadiť zmeny v nárokoch na ľudský kapitál a presunúť daňové zaťaženie na iné formy príspevkov. To môže pomôcť predovšetkým pri znižovaní nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá v súčasnosti v Európskej únii dosahuje priemerne viac než 22 %. Zároveň je potrebné podporovať rozvoj sociálneho hospodárstva vzhľadom na potenciál toho sektora pri vytváraní kvalitných pracovných miest, predovšetkým v súvislosti s požiadavkami, ktoré sú kladené na úrovni regiónov a miestnych orgánov Európy.

Zdôvodnenie

Zmena na základe postoja VR, ktorý vyjadril už v stanovisku na tému „Rámec kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie“ (COR-2014-01319). Týmto pozmeňovacom návrhom sa tiež vyzdvihuje význam celoživotného vzdelávania a zdôrazňuje potreba sústrediť sa na ekologické hospodárstvo (4)
   (5), a sociálne hospodárstvo, ktoré majú výrazný potenciál zvyšovať zamestnanosť a patria k územným rozmerom hospodárstva (6).

Pozmeňovací návrh 10

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

6. usmernenie – štvrtý odsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá Výborom regiónov |
| --- | --- |
| Mali by sa znížiť prekážky účasti na trhu práce, a to najmä v prípade žien, starších pracovníkov, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a legálnych migrantov. Na trhu práce sa musí zabezpečiť rodová rovnosť vrátane rovnosti v odmeňovaní, ako aj prístup k dostupnému a kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve. | Mali by sa znížiť prekážky účasti na trhu práce, a to najmä v prípade žien, starších pracovníkov, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a legálnych migrantov. Na trhu práce sa musí zabezpečiť rodová rovnosť vrátane rovnosti v odmeňovaní, ako aj prístup k dostupnému a kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve
  , ako aj k dlhodobej starostlivosti
  .
  Treba tiež podporovať šírenie netypických foriem zamestnania prostredníctvom konkrétneho regulačného rámca. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá Výborom regiónov

Mali by sa znížiť prekážky účasti na trhu práce, a to najmä v prípade žien, starších pracovníkov, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a legálnych migrantov. Na trhu práce sa musí zabezpečiť rodová rovnosť vrátane rovnosti v odmeňovaní, ako aj prístup k dostupnému a kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve.

Mali by sa znížiť prekážky účasti na trhu práce, a to najmä v prípade žien, starších pracovníkov, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a legálnych migrantov. Na trhu práce sa musí zabezpečiť rodová rovnosť vrátane rovnosti v odmeňovaní, ako aj prístup k dostupnému a kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve
  , ako aj k dlhodobej starostlivosti
  .
  Treba tiež podporovať šírenie netypických foriem zamestnania prostredníctvom konkrétneho regulačného rámca.

Zdôvodnenie

Ženy sa často starajú nielen o malé deti, ale aj o staršie či zdravotne postihnuté osoby. Keďže ide o politiky zamestnanosti, nemožno vynechať otázku žiaducej podpory netypických foriem zamestnania.

Pozmeňovací návrh 11

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

6. usmernenie – piaty odsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá Výborom regiónov |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali plne využívať podporu z Európskeho sociálneho fondu a iných fondov Únie s cieľom zlepšiť zamestnanosť, sociálnu inklúziu, vzdelávanie a verejnú správu. | Členské štáty by mali plne využívať podporu z Európskeho sociálneho fondu a iných fondov Únie s cieľom zlepšiť zamestnanosť, sociálnu inklúziu, vzdelávanie a verejnú správu
  , a to v plnom súlade s pravidlami, ktoré pre tieto fondy platia
  .
  Európsky sociálny fond by sa mal konkrétne viac zameriavať na lepšie merateľné výsledky (zamestnanosť, sociálne začlenenie, súdržnosť), menej podliehať špecifickej administratívnej záťaži a zároveň byť podrobený väčšej kontrole vplyvu a výsledkov. Okrem toho je nutné využívať Európsky fond pre strategické investície a jeho investičné platformy s cieľom podnietiť rozvoj ambicióznych projektov, ktoré budú mať výrazný vplyv na regionálnej úrovni, a tak zabezpečiť projekty miestneho podnikania, podporiť malé a stredné podniky a mikropodniky, inovatívne začínajúce podniky a projekty s vysokou mierou rizika, pričom by sa mala zabezpečiť kvalita pracovných miest a vybavenie pracovníkov zručnosťami potrebnými na prechod Únie na model udržateľného rastu. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá Výborom regiónov

Členské štáty by mali plne využívať podporu z Európskeho sociálneho fondu a iných fondov Únie s cieľom zlepšiť zamestnanosť, sociálnu inklúziu, vzdelávanie a verejnú správu.

Členské štáty by mali plne využívať podporu z Európskeho sociálneho fondu a iných fondov Únie s cieľom zlepšiť zamestnanosť, sociálnu inklúziu, vzdelávanie a verejnú správu
  , a to v plnom súlade s pravidlami, ktoré pre tieto fondy platia
  .
  Európsky sociálny fond by sa mal konkrétne viac zameriavať na lepšie merateľné výsledky (zamestnanosť, sociálne začlenenie, súdržnosť), menej podliehať špecifickej administratívnej záťaži a zároveň byť podrobený väčšej kontrole vplyvu a výsledkov. Okrem toho je nutné využívať Európsky fond pre strategické investície a jeho investičné platformy s cieľom podnietiť rozvoj ambicióznych projektov, ktoré budú mať výrazný vplyv na regionálnej úrovni, a tak zabezpečiť projekty miestneho podnikania, podporiť malé a stredné podniky a mikropodniky, inovatívne začínajúce podniky a projekty s vysokou mierou rizika, pričom by sa mala zabezpečiť kvalita pracovných miest a vybavenie pracovníkov zručnosťami potrebnými na prechod Únie na model udržateľného rastu.

Zdôvodnenie

Je zrejmé, že Európsky sociálny fond musí byť naplno využívaný zo strany členských štátov v plnom súlade s predpismi, ktorými sa riadia fondy EÚ, ale je potrebné, aby bol zameraný na výsledky, ktoré by boli ešte merateľnejšie, a aby menej podliehal špecifickej administratívnej záťaži, pričom by bolo potrebné napríklad zvýšiť kontroly.

Pozmeňovací návrh 12

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

6. usmernenie – piaty odsek – Vložiť nový odsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| | Podpora investícií je na zabezpečenie hospodárskeho rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti prioritou. Na dosiahnutie týchto cieľov je nevyhnutný príspevok súkromných i verejných finančných zdrojov. Treba uznať význam verejného sektora pre jeho príspevok k povzbudzovaniu hospodárskeho rastu. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Navrhovaná zmena

Podpora investícií je na zabezpečenie hospodárskeho rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti prioritou. Na dosiahnutie týchto cieľov je nevyhnutný príspevok súkromných i verejných finančných zdrojov. Treba uznať význam verejného sektora pre jeho príspevok k povzbudzovaniu hospodárskeho rastu.

Zdôvodnenie

Investície treba stimulovať a udržiavať. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa preto mala navrhnúť revízia a reorganizácia verejných výdavkov. Pravidlá Európskej únie vyžadujú, aby sa takéto investície považovali skôr za súčasť budúcnosti, než len za dlh verejných financií.

Pozmeňovací návrh 13

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

7. usmernenie – druhý odsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali aktívne zapojiť národné parlamenty a sociálnych partnerov do návrhu a implementácie príslušných reforiem a politík v súlade s vnútroštátnymi postupmi, a zároveň podporiť zlepšenie fungovania a účinnosti sociálneho dialógu na vnútroštátnej úrovni. | Členské štáty by mali aktívne zapojiť národné parlamenty a 
  miestne a regionálne orgány pre záležitosti v ich právomoci, ako aj
  sociálnych partnerov do návrhu a implementácie príslušných reforiem a politík v súlade s vnútroštátnymi postupmi, a zároveň podporiť zlepšenie fungovania a účinnosti sociálneho dialógu na vnútroštátnej úrovni. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Navrhovaná zmena

Členské štáty by mali aktívne zapojiť národné parlamenty a sociálnych partnerov do návrhu a implementácie príslušných reforiem a politík v súlade s vnútroštátnymi postupmi, a zároveň podporiť zlepšenie fungovania a účinnosti sociálneho dialógu na vnútroštátnej úrovni.

Členské štáty by mali aktívne zapojiť národné parlamenty a 
  miestne a regionálne orgány pre záležitosti v ich právomoci, ako aj
  sociálnych partnerov do návrhu a implementácie príslušných reforiem a politík v súlade s vnútroštátnymi postupmi, a zároveň podporiť zlepšenie fungovania a účinnosti sociálneho dialógu na vnútroštátnej úrovni.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 14

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

7. usmernenie – štvrtý odsek – vložiť nový odsek

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Zmena navrhnutá Výborom regiónov |
| --- | --- |
| Mala by sa zabezpečiť mobilita pracovníkov s cieľom naplno využiť potenciál európskeho trhu práce vrátane posilnenia prenosnosti dôchodkových práv a uznávania kvalifikácií. Členské štáty by mali zároveň bojovať proti zneužívaniu existujúcich pravidiel. | Mala by sa zabezpečiť mobilita pracovníkov
  , a to ako základné právo, ktoré by však zostalo otázkou slobodnej voľby,
  s cieľom naplno využiť potenciál európskeho trhu práce vrátane posilnenia prenosnosti dôchodkových práv
  a práv na sociálne zabezpečenie
  a uznávania kvalifikácií. Členské štáty by mali zároveň bojovať proti zneužívaniu existujúcich pravidiel.


  Členské štáty by však mali zohľadniť aj skutočnosť, že dlhodobé globálne sociálne investície regiónov a miestnych orgánov, ktoré majú najlepšie postavenie na to, aby chápali osobitosti svojich území a spoločenstiev, môžu priniesť trvalejšie riešenia krízy tým, že zabraňujú nadmernému ochudobňovaniu území o vysoko kvalifikovanú pracovnú silu, ktorá je schopná stimulovať rast.




  Vytvorenie nástrojov na miestnej a regionálnej úrovni na zmiernenie nadmernej emigrácie kvalifikovanej pracovnej sily by mohlo prispieť k rozvoju hospodárstva a rastu zamestnanosti na miestnej úrovni. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Zmena navrhnutá Výborom regiónov

Mala by sa zabezpečiť mobilita pracovníkov s cieľom naplno využiť potenciál európskeho trhu práce vrátane posilnenia prenosnosti dôchodkových práv a uznávania kvalifikácií. Členské štáty by mali zároveň bojovať proti zneužívaniu existujúcich pravidiel.

Mala by sa zabezpečiť mobilita pracovníkov
  , a to ako základné právo, ktoré by však zostalo otázkou slobodnej voľby,
  s cieľom naplno využiť potenciál európskeho trhu práce vrátane posilnenia prenosnosti dôchodkových práv
  a práv na sociálne zabezpečenie
  a uznávania kvalifikácií. Členské štáty by mali zároveň bojovať proti zneužívaniu existujúcich pravidiel.

Členské štáty by však mali zohľadniť aj skutočnosť, že dlhodobé globálne sociálne investície regiónov a miestnych orgánov, ktoré majú najlepšie postavenie na to, aby chápali osobitosti svojich území a spoločenstiev, môžu priniesť trvalejšie riešenia krízy tým, že zabraňujú nadmernému ochudobňovaniu území o vysoko kvalifikovanú pracovnú silu, ktorá je schopná stimulovať rast.

Vytvorenie nástrojov na miestnej a regionálnej úrovni na zmiernenie nadmernej emigrácie kvalifikovanej pracovnej sily by mohlo prispieť k rozvoju hospodárstva a rastu zamestnanosti na miestnej úrovni.

Zdôvodnenie

Právo na voľný pohyb je jedným z najväčších úspechov Európskej únie a je nevyhnutné zachovať ho a uľahčiť jeho uplatňovanie posilnením voľného pohybu pracovníkov (7). Treba však poznamenať, že dlhodobé globálne sociálne investície regiónov a miestnych orgánov, ktoré majú najlepšie postavenie na to, aby chápali osobitosti svojich území a spoločenstiev, môžu priniesť trvalejšie riešenia krízy tým, že zabraňujú nadmernému ochudobňovaniu území o vysoko kvalifikovanú pracovnú silu (8).

Pozmeňovací návrh 15

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

8. usmernenie – prvý odsek

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Členské štáty by mali modernizovať svoje systémy sociálnej ochrany, aby poskytovali účinnú, efektívnu a primeranú ochranu vo všetkých etapách života jednotlivca, pričom zabezpečia spravodlivosť a riešenie nerovností. Sú potrebné jednoduchšie a lepšie zacielené sociálne politiky spolu s dostupným a kvalitným vzdelávaním a starostlivosťou v detstve, odbornou prípravou a pomocou pri hľadaní pracovného miesta, podporou bývania a dostupnou zdravotnou starostlivosťou, prístupom k základným službám, ako je bankový účet a internet, a tiež sú potrebné opatrenia na predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a boj proti sociálnemu vylúčeniu. | Členské štáty by mali modernizovať svoje systémy sociálnej ochrany, aby poskytovali účinnú, efektívnu a primeranú ochranu vo všetkých etapách života jednotlivca, pričom zabezpečia spravodlivosť a riešenie nerovností. Sú potrebné jednoduchšie a lepšie zacielené sociálne politiky spolu s dostupným a kvalitným vzdelávaním a starostlivosťou v detstve, odbornou prípravou a pomocou pri hľadaní pracovného miesta, podporou bývania a dostupnou zdravotnou starostlivosťou,
  vrátane dlhodobej starostlivosti,
  prístupom k základným službám, ako je bankový účet a internet, a tiež sú potrebné opatrenia na predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a boj proti sociálnemu vylúčeniu. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Členské štáty by mali modernizovať svoje systémy sociálnej ochrany, aby poskytovali účinnú, efektívnu a primeranú ochranu vo všetkých etapách života jednotlivca, pričom zabezpečia spravodlivosť a riešenie nerovností. Sú potrebné jednoduchšie a lepšie zacielené sociálne politiky spolu s dostupným a kvalitným vzdelávaním a starostlivosťou v detstve, odbornou prípravou a pomocou pri hľadaní pracovného miesta, podporou bývania a dostupnou zdravotnou starostlivosťou, prístupom k základným službám, ako je bankový účet a internet, a tiež sú potrebné opatrenia na predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a boj proti sociálnemu vylúčeniu.

Členské štáty by mali modernizovať svoje systémy sociálnej ochrany, aby poskytovali účinnú, efektívnu a primeranú ochranu vo všetkých etapách života jednotlivca, pričom zabezpečia spravodlivosť a riešenie nerovností. Sú potrebné jednoduchšie a lepšie zacielené sociálne politiky spolu s dostupným a kvalitným vzdelávaním a starostlivosťou v detstve, odbornou prípravou a pomocou pri hľadaní pracovného miesta, podporou bývania a dostupnou zdravotnou starostlivosťou,
  vrátane dlhodobej starostlivosti,
  prístupom k základným službám, ako je bankový účet a internet, a tiež sú potrebné opatrenia na predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a boj proti sociálnemu vylúčeniu.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 16

Príloha – Integrované usmernenia k návrhu rozhodnutia

8. usmernenie – druhý odsek

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Na tento účel by sa mali využívať rôzne nástroje
  , a to komplementárnym spôsobom, vrátane aktivácie trhu práce, ktorá umožní prístup k službám a k podpore príjmu zameraným na individuálne potreby
  . Systémy sociálnej ochrany by mali byť vytvorené tak, aby uľahčili zachytenie všetkých oprávnených osôb, podporovali investície do ľudského kapitálu a pomáhali zabrániť chudobe, znižovať
  ju
  a chrániť pred
  ňou
  . | Na tento účel by sa mali
  komplementárnym spôsobom
  využívať rôzne nástroje
  založené na stratégiách aktívneho začlenenia, v rámci ktorých by sa kombinovali primeraný minimálny príjem, inkluzívne trhy práce a služby vysokej kvality prispôsobené individuálnym potrebám
  . Systémy sociálnej ochrany by mali byť vytvorené tak, aby uľahčili zachytenie všetkých oprávnených osôb, podporovali investície do ľudského kapitálu a pomáhali zabrániť chudobe
  a sociálnemu vylúčeniu
  , znižovať
  ich
  a chrániť pred
  nimi
  . |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Na tento účel by sa mali využívať rôzne nástroje
  , a to komplementárnym spôsobom, vrátane aktivácie trhu práce, ktorá umožní prístup k službám a k podpore príjmu zameraným na individuálne potreby
  . Systémy sociálnej ochrany by mali byť vytvorené tak, aby uľahčili zachytenie všetkých oprávnených osôb, podporovali investície do ľudského kapitálu a pomáhali zabrániť chudobe, znižovať
  ju
  a chrániť pred
  ňou
  .

Na tento účel by sa mali
  komplementárnym spôsobom
  využívať rôzne nástroje
  založené na stratégiách aktívneho začlenenia, v rámci ktorých by sa kombinovali primeraný minimálny príjem, inkluzívne trhy práce a služby vysokej kvality prispôsobené individuálnym potrebám
  . Systémy sociálnej ochrany by mali byť vytvorené tak, aby uľahčili zachytenie všetkých oprávnených osôb, podporovali investície do ľudského kapitálu a pomáhali zabrániť chudobe
  a sociálnemu vylúčeniu
  , znižovať
  ich
  a chrániť pred
  nimi
  .

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Úvodné pripomienky

| 1. | konštatuje, že hoci sú usmernenia v oblasti zamestnanosti adresované členským štátom, stratégia Európa 2020 by sa mala realizovať v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré majú vzhľadom na svoje kompetencie a kapacity v oblastiach, ktorých sa tieto usmernenia týkajú, a v súlade so zásadou subsidiarity zásadný význam pri príprave a realizácii národných reformných plánov, ako aj v celkovej komunikácii o stratégii (9); |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že hoci sú usmernenia v oblasti zamestnanosti adresované členským štátom, stratégia Európa 2020 by sa mala realizovať v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré majú vzhľadom na svoje kompetencie a kapacity v oblastiach, ktorých sa tieto usmernenia týkajú, a v súlade so zásadou subsidiarity zásadný význam pri príprave a realizácii národných reformných plánov, ako aj v celkovej komunikácii o stratégii (9);

| 2. | zdôrazňuje, že aj miestne a regionálne orgány v praxi realizujú opatrenia v oblasti hospodárskeho a sociálneho začlenenia, prostredníctvom sociálnych služieb a služieb na podporu zamestnanosti, a preto by usmernenia politík zamestnanosti mali vytvoriť vhodný rámec a patričné nástroje financovania, ktoré by územným orgánom pomáhali pri plnení týchto povinností (10); |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že aj miestne a regionálne orgány v praxi realizujú opatrenia v oblasti hospodárskeho a sociálneho začlenenia, prostredníctvom sociálnych služieb a služieb na podporu zamestnanosti, a preto by usmernenia politík zamestnanosti mali vytvoriť vhodný rámec a patričné nástroje financovania, ktoré by územným orgánom pomáhali pri plnení týchto povinností (10);

| 3. | odporúča, aby sa brala do úvahy najmä skutočnosť, že miestna a regionálna úroveň je najbližšie k občanom, a tým i k uchádzačom o zamestnanie a zamestnávateľom (11); |
| --- | --- |

3.

odporúča, aby sa brala do úvahy najmä skutočnosť, že miestna a regionálna úroveň je najbližšie k občanom, a tým i k uchádzačom o zamestnanie a zamestnávateľom (11);

Všeobecné pripomienky

| 4. | víta revíziu usmernení pre oblasť zamestnanosti z roku 2010, ktorú vykonala Komisia a ktorej cieľom je zohľadniť dôsledky krízy a ponúkať konkrétne operačné pokyny v rámci priorít nového programu; |
| --- | --- |

4.

víta revíziu usmernení pre oblasť zamestnanosti z roku 2010, ktorú vykonala Komisia a ktorej cieľom je zohľadniť dôsledky krízy a ponúkať konkrétne operačné pokyny v rámci priorít nového programu;

| 5. | pripomína Komisii, že verejné investície, ktoré vykonávajú miestne a regionálne orgány, zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore hospodárskeho rastu, a preto musia byť naplno začlenené do novej investičnej politiky EÚ podľa Junckerovho plánu. Preto sa domnieva, že sú potrebné opatrenia na reorganizovanie verejných investičných výdavkov, pričom treba uprednostňovať produktívne výdavky, ktoré prinášajú dlhodobejšie výhody, a vyčleniť zdroje z Junckerovho plánu nielen na realizáciu veľkých diel, ale aj na územné opatrenia, ktoré umožňujú priame zapojenie miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

5.

pripomína Komisii, že verejné investície, ktoré vykonávajú miestne a regionálne orgány, zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore hospodárskeho rastu, a preto musia byť naplno začlenené do novej investičnej politiky EÚ podľa Junckerovho plánu. Preto sa domnieva, že sú potrebné opatrenia na reorganizovanie verejných investičných výdavkov, pričom treba uprednostňovať produktívne výdavky, ktoré prinášajú dlhodobejšie výhody, a vyčleniť zdroje z Junckerovho plánu nielen na realizáciu veľkých diel, ale aj na územné opatrenia, ktoré umožňujú priame zapojenie miestnych a regionálnych orgánov;

| 6. | víta rozhodnutie Európskej komisie netrvať na zachovaní usmernení zamestnanosti na nastávajúce roky v nezmenenej podobe, na rozdiel od predchádzajúcich vyhlásení. To by umožnilo potrebnú revíziu usmernení, ktorá by obsahovala výsledky preskúmania stratégie Európa 2020 v polovici obdobia, ktoré je naplánované na druhú polovicu roka 2015; |
| --- | --- |

6.

víta rozhodnutie Európskej komisie netrvať na zachovaní usmernení zamestnanosti na nastávajúce roky v nezmenenej podobe, na rozdiel od predchádzajúcich vyhlásení. To by umožnilo potrebnú revíziu usmernení, ktorá by obsahovala výsledky preskúmania stratégie Európa 2020 v polovici obdobia, ktoré je naplánované na druhú polovicu roka 2015;

| 7. | v tejto súvislosti potvrdzuje, že všetky tri piliere stratégie Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast sú primerané a že vybrané hlavné ukazovatele sú relevantné. Výbor však žiada, aby bol do stratégie Európa 2020 začlenený „územný rozmer“ a aby boli vytýčené ciele pre miestnu a regionálnu úroveň. Na tento by účel Európska komisia a Európska rada mali presadzovať prístup založený na kombinácii postupu plánovania zhora nadol a zdola nahor, ktorý je v súlade so zásadou subsidiarity a zahŕňa všetky relevantné úrovne verejnej správy, vrátane orgánov na nižšej ako celoštátnej úrovni (12); |
| --- | --- |

7.

v tejto súvislosti potvrdzuje, že všetky tri piliere stratégie Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast sú primerané a že vybrané hlavné ukazovatele sú relevantné. Výbor však žiada, aby bol do stratégie Európa 2020 začlenený „územný rozmer“ a aby boli vytýčené ciele pre miestnu a regionálnu úroveň. Na tento by účel Európska komisia a Európska rada mali presadzovať prístup založený na kombinácii postupu plánovania zhora nadol a zdola nahor, ktorý je v súlade so zásadou subsidiarity a zahŕňa všetky relevantné úrovne verejnej správy, vrátane orgánov na nižšej ako celoštátnej úrovni (12);

| 8. | nabáda Európsku komisiu, aby Európsky sociálny fond viac zamerala na lepšie merateľné výsledky (zamestnanosť, sociálne začlenenie, súdržnosť), odbremenila ho od špecifickej administratívnej záťaže a zároveň ho podrobila väčšej kontrole. V tejto súvislosti by miestne a regionálne orgány mali vytvárať programy v súlade s hlavnými usmerneniami Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

nabáda Európsku komisiu, aby Európsky sociálny fond viac zamerala na lepšie merateľné výsledky (zamestnanosť, sociálne začlenenie, súdržnosť), odbremenila ho od špecifickej administratívnej záťaže a zároveň ho podrobila väčšej kontrole. V tejto súvislosti by miestne a regionálne orgány mali vytvárať programy v súlade s hlavnými usmerneniami Európskej únie;

| 9. | zdôrazňuje, že usmernenia zamestnanosti neobsahujú žiadny odkaz na potenciál ekologických a tzv. modrých pracovných miest v boji proti nezamestnanosti v Európe. VR preto opätovne potvrdzuje svoju podporu oznámeniu Európskej komisie z minulého roka na tému „Iniciatíva na podporu zelených pracovných miest“ (13) a integrovanej námornej politike, v ktorých sa zdôrazňujú výzvy a príležitosti vyplývajúce z prechodu na ekologické hospodárstvo a modrú ekonomiku, najmä potreba zosúladiť dopyt po pracovnej sile a zručnosti, a zároveň predvídať a riadiť zmeny v nárokoch na ľudský kapitál; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že usmernenia zamestnanosti neobsahujú žiadny odkaz na potenciál ekologických a tzv. modrých pracovných miest v boji proti nezamestnanosti v Európe. VR preto opätovne potvrdzuje svoju podporu oznámeniu Európskej komisie z minulého roka na tému „Iniciatíva na podporu zelených pracovných miest“ (13) a integrovanej námornej politike, v ktorých sa zdôrazňujú výzvy a príležitosti vyplývajúce z prechodu na ekologické hospodárstvo a modrú ekonomiku, najmä potreba zosúladiť dopyt po pracovnej sile a zručnosti, a zároveň predvídať a riadiť zmeny v nárokoch na ľudský kapitál;

| 10. | poukazuje na význam zosúladenia politík v oblasti zamestnanosti a vzdelávania. Posilnenie hospodárskej konkurencieschopnosti regiónov je možné len prostredníctvom vedomostí, vzhľadom na to, že kvalifikovaná pracovná sila tvorí základňu pre rozvoj hospodárstva. Preto má prvoradý význam oblasť odbornej kvalifikácie a prípravy, rekvalifikácia a odborná príprava, pre ktoré je však potrebné zosúladiť politiky v oblasti zamestnanosti a vzdelávania; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na význam zosúladenia politík v oblasti zamestnanosti a vzdelávania. Posilnenie hospodárskej konkurencieschopnosti regiónov je možné len prostredníctvom vedomostí, vzhľadom na to, že kvalifikovaná pracovná sila tvorí základňu pre rozvoj hospodárstva. Preto má prvoradý význam oblasť odbornej kvalifikácie a prípravy, rekvalifikácia a odborná príprava, pre ktoré je však potrebné zosúladiť politiky v oblasti zamestnanosti a vzdelávania;

| 11. | poukazuje na význam zosúladenia kvalifikácií s potrebami trhu práce a v tejto súvislosti vyzdvihuje úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri predpovedaní potrieb, pokiaľ ide o zručnosti, a ich zlaďovaní s potrebami trhu práce, a to najmä prostredníctvom opatrení v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a podpory podnikania mladých ľudí. Ďalšie odporúčania týkajúce sa zosúladenia kvalifikácií s potrebami trhu práce VR uvádza vo svojom stanovisku na tému „Rámec kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie“ (COR-2014-01319); zdôrazňuje, že otázka zručností je mimoriadne významná pre mladých ľudí, ktorí stále doplácajú na znepokojujúco vysokú mieru nezamestnanosti, ktorá presahuje 22 % a vo všeobecnosti by mali byť lepšie pripravovaní na pracovné miesta zajtrajška, ale predovšetkým na ekologické pracovné miesta (14); |
| --- | --- |

11.

poukazuje na význam zosúladenia kvalifikácií s potrebami trhu práce a v tejto súvislosti vyzdvihuje úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri predpovedaní potrieb, pokiaľ ide o zručnosti, a ich zlaďovaní s potrebami trhu práce, a to najmä prostredníctvom opatrení v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a podpory podnikania mladých ľudí. Ďalšie odporúčania týkajúce sa zosúladenia kvalifikácií s potrebami trhu práce VR uvádza vo svojom stanovisku na tému „Rámec kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie“ (COR-2014-01319); zdôrazňuje, že otázka zručností je mimoriadne významná pre mladých ľudí, ktorí stále doplácajú na znepokojujúco vysokú mieru nezamestnanosti, ktorá presahuje 22 % a vo všeobecnosti by mali byť lepšie pripravovaní na pracovné miesta zajtrajška, ale predovšetkým na ekologické pracovné miesta (14);

| 12. | víta odkaz na sociálne hospodárstvo v 5. usmernení a poukazuje na potenciál toho sektora pri vytváraní kvalitných pracovných miest v regiónoch a mestách Európy (15). V tejto súvislosti je podpora terciárneho sektora a dobrovoľníckej činnosti špecifickým cieľom opatrení miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

12.

víta odkaz na sociálne hospodárstvo v 5. usmernení a poukazuje na potenciál toho sektora pri vytváraní kvalitných pracovných miest v regiónoch a mestách Európy (15). V tejto súvislosti je podpora terciárneho sektora a dobrovoľníckej činnosti špecifickým cieľom opatrení miestnych a regionálnych orgánov;

| 13. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súčasných aktualizovaných usmerneniach zamestnanosti zaberá rodový rozmer menší priestor než v predchádzajúcich usmerneniach, poukazuje na to, že kríza mala na ženy iný vplyv ako na mužov, a zdôrazňuje, že uznanie rozdielov medzi mužmi a ženami by umožnilo prijať cielenejšie a účinnejšie politické opatrenia; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súčasných aktualizovaných usmerneniach zamestnanosti zaberá rodový rozmer menší priestor než v predchádzajúcich usmerneniach, poukazuje na to, že kríza mala na ženy iný vplyv ako na mužov, a zdôrazňuje, že uznanie rozdielov medzi mužmi a ženami by umožnilo prijať cielenejšie a účinnejšie politické opatrenia;

| 14. | zdôrazňuje, že by sa mali prijať opatrenia aj na podporu samostatnej zárobkovej činnosti, najmä samostatných podnikateľov, vzhľadom na ich vplyv na hospodársky rast, hlavne na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že by sa mali prijať opatrenia aj na podporu samostatnej zárobkovej činnosti, najmä samostatných podnikateľov, vzhľadom na ich vplyv na hospodársky rast, hlavne na miestnej úrovni;

| 15. | požaduje opatrenia na zlepšenie digitálneho hospodárstva zmenšovaním digitálnej priepasti, s cieľom zvýšiť potenciál rastu, a zdôrazňuje dôležitosť opatrení, ktoré by sa mohli rozvíjať na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

15.

požaduje opatrenia na zlepšenie digitálneho hospodárstva zmenšovaním digitálnej priepasti, s cieľom zvýšiť potenciál rastu, a zdôrazňuje dôležitosť opatrení, ktoré by sa mohli rozvíjať na miestnej úrovni;

| 16. | na margo mobility pracovníkov opätovne zdôrazňuje, že pre veľkú väčšinu občanov EÚ je právo na voľný pohyb jedným z najväčších úspechov Európskej únie, a nazdáva sa, že je nevyhnutné zachovať toto právo a uľahčiť jeho uplatňovanie posilnením voľného pohybu pracovníkov (16). Treba však poznamenať, že dlhodobé globálne sociálne investície regiónov a miestnych orgánov, ktoré majú najlepšie postavenie na to, aby chápali osobitosti svojich území a spoločenstiev, môžu priniesť trvalejšie riešenia krízy tým, že zabraňujú nadmernému ochudobňovaniu území o vysoko kvalifikovanú pracovnú silu, ktorá je schopná stimulovať rast (17). |
| --- | --- |

16.

na margo mobility pracovníkov opätovne zdôrazňuje, že pre veľkú väčšinu občanov EÚ je právo na voľný pohyb jedným z najväčších úspechov Európskej únie, a nazdáva sa, že je nevyhnutné zachovať toto právo a uľahčiť jeho uplatňovanie posilnením voľného pohybu pracovníkov (16). Treba však poznamenať, že dlhodobé globálne sociálne investície regiónov a miestnych orgánov, ktoré majú najlepšie postavenie na to, aby chápali osobitosti svojich území a spoločenstiev, môžu priniesť trvalejšie riešenia krízy tým, že zabraňujú nadmernému ochudobňovaniu území o vysoko kvalifikovanú pracovnú silu, ktorá je schopná stimulovať rast (17).

V Bruseli 3. júna 2015

Predseda Európskeho výboru regiónov

Markku MARKKULA

---

(1)  Uznesenie Výboru regiónov na tému „Lepšie nástroje na implementáciu stratégie Európa 2020: integrované usmernenia pre hospodársku politiku a politiku zamestnanosti v členských štátoch a Európskej únii“ (CdR 175/2010 fin).

1

„Lepšie nástroje na implementáciu stratégie Európa 2020: integrované usmernenia pre hospodársku politiku a politiku zamestnanosti v členských štátoch a Európskej únii“

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

3

(4)  COM(2014) 446.

4

(5)  Stanovisko VR na tému „Zelený akčný plán pre MSP a Iniciatíva na podporu zelených pracovných miest“

5

„Zelený akčný plán pre MSP a Iniciatíva na podporu zelených pracovných miest“

(6)  Uznesenie VR o pracovnom programe Európskej komisie na rok 2015 (COR-2015-00074).

6

(7)  Stanovisko VR na tému „Pracovná mobilita a posilnenie siete EURES“ (CdR 2014-1315).

7

„Pracovná mobilita a posilnenie siete EURES“

(8)  Stanovisko VR na tému „Balík o sociálnych investíciách“, bod 20 (CdR1999-2013).

8

„Balík o sociálnych investíciách“

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

10

(11)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

11

(12)  Aténske vyhlásenie VR k hodnoteniu stratégie Európa 2020 v polovici jej uplatňovania.

12

(13)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

13

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

15

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

16

(17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

17

---