# Službeni list C 272/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 272 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.18. kolovoza 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 272

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.18. kolovoza 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće |
| 2015/C 272/01 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2015. | 1 |
| 2015/C 272/02 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2015. | 6 |
| 2015/C 272/03 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2015. | 10 |
| 2015/C 272/04 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015. | 14 |
| 2015/C 272/05 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2015. | 18 |
| 2015/C 272/06 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2015. | 21 |
| 2015/C 272/07 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2015. | 24 |
| 2015/C 272/08 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2015. | 28 |
| 2015/C 272/09 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2015. | 32 |
| 2015/C 272/10 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2015. | 36 |
| 2015/C 272/11 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2015. | 39 |
| 2015/C 272/12 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2015. | 42 |
| 2015/C 272/13 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2015. | 46 |
| 2015/C 272/14 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2015. | 51 |
| 2015/C 272/15 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi 2015. za Hrvatsku i davanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2015. | 56 |
| 2015/C 272/16 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2015. | 61 |
| 2015/C 272/17 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2015. | 66 |
| 2015/C 272/18 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2015. | 70 |
| 2015/C 272/19 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2015. | 73 |
| 2015/C 272/20 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2015. | 76 |
| 2015/C 272/21 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2015. | 80 |
| 2015/C 272/22 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015. | 83 |
| 2015/C 272/23 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015. | 87 |
| 2015/C 272/24 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2015. | 91 |
| 2015/C 272/25 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2015. | 94 |
| 2015/C 272/26 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro | 98 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

2015/C 272/01

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2015.

1

2015/C 272/02

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2015.

6

2015/C 272/03

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2015.

10

2015/C 272/04

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015.

14

2015/C 272/05

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2015.

18

2015/C 272/06

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2015.

21

2015/C 272/07

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2015.

24

2015/C 272/08

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2015.

28

2015/C 272/09

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2015.

32

2015/C 272/10

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2015.

36

2015/C 272/11

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2015.

39

2015/C 272/12

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2015.

42

2015/C 272/13

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2015.

46

2015/C 272/14

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2015.

51

2015/C 272/15

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi 2015. za Hrvatsku i davanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2015.

56

2015/C 272/16

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2015.

61

2015/C 272/17

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2015.

66

2015/C 272/18

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2015.

70

2015/C 272/19

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2015.

73

2015/C 272/20

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2015.

76

2015/C 272/21

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2015.

80

2015/C 272/22

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015.

83

2015/C 272/23

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015.

87

2015/C 272/24

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2015.

91

2015/C 272/25

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2015.

94

2015/C 272/26

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

98

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2015.

(2015/C 272/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Rumunjske za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Rumunjske za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Rumunjska utvrđena kao jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Rumunjska utvrđena kao jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Rumunjsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Rumunjske u rješavanju preporuka za Rumunjsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Tijekom tri uzastopna programa EU-a i MMF-a znatno su smanjene vanjske i unutarnje neravnoteže. Potrebno je međutim posvetiti pozornost rizicima relativno velikog negativnog neto stanja međunarodnih ulaganja i slabog srednjoročnog izvoznog kapaciteta Rumunjske. Vanjske i unutarnje slabosti u bankarskom sektoru i dalje su prisutne. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Rumunjsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Rumunjske u rješavanju preporuka za Rumunjsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Tijekom tri uzastopna programa EU-a i MMF-a znatno su smanjene vanjske i unutarnje neravnoteže. Potrebno je međutim posvetiti pozornost rizicima relativno velikog negativnog neto stanja međunarodnih ulaganja i slabog srednjoročnog izvoznog kapaciteta Rumunjske. Vanjske i unutarnje slabosti u bankarskom sektoru i dalje su prisutne.

| (7) | Rumunjska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istovremeno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Rumunjska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istovremeno ocijenjena.

| (8) | Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU (5) u kojoj se obvezalo da će Rumunjskoj osigurati srednjoročnu financijsku pomoć u iznosu od najviše 2 milijarde EUR u razdoblju do rujna 2015. Ta je pomoć uvjetovana provedbom sveobuhvatne ekonomske politike. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će zahvaljujući provedbi strukturnih reformi povećati otpornost i potencijal rasta gospodarstva. Nakon što Rumunjska napusti program, bit će u potpunosti reintegrirana u okvir europskog semestra. |
| --- | --- |

(8)

Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU (5) u kojoj se obvezalo da će Rumunjskoj osigurati srednjoročnu financijsku pomoć u iznosu od najviše 2 milijarde EUR u razdoblju do rujna 2015. Ta je pomoć uvjetovana provedbom sveobuhvatne ekonomske politike. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će zahvaljujući provedbi strukturnih reformi povećati otpornost i potencijal rasta gospodarstva. Nakon što Rumunjska napusti program, bit će u potpunosti reintegrirana u okvir europskog semestra.

| (9) | Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Rumunjska je u svojem Programu konvergencije zbog planiranih strukturnih reformi zatražila privremeno odstupanje u visini od 0,5 % BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja. Budući da u Programu nisu navedene dovoljno detaljne informacije o planiranim strukturnim reformama, Vijeće nije u mogućnosti procijeniti njihovu vjerodostojnost. Rumunjska je zatražila i primjenu klauzule mirovinske reforme. O prihvatljivosti reforme odlučuje Eurostat. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđenim strukturnim deficitom od 3,4 % BDP-a u 2016. ne bi se osigurala odgovarajuća granica sigurnosti s obzirom na referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a. Stoga Vijeće smatra da Rumunjska ne ispunjuje uvjete za odobrenje zatraženog privremenog odstupanja u 2016. |
| --- | --- |

(9)

Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Rumunjska je u svojem Programu konvergencije zbog planiranih strukturnih reformi zatražila privremeno odstupanje u visini od 0,5 % BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja. Budući da u Programu nisu navedene dovoljno detaljne informacije o planiranim strukturnim reformama, Vijeće nije u mogućnosti procijeniti njihovu vjerodostojnost. Rumunjska je zatražila i primjenu klauzule mirovinske reforme. O prihvatljivosti reforme odlučuje Eurostat. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđenim strukturnim deficitom od 3,4 % BDP-a u 2016. ne bi se osigurala odgovarajuća granica sigurnosti s obzirom na referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a. Stoga Vijeće smatra da Rumunjska ne ispunjuje uvjete za odobrenje zatraženog privremenog odstupanja u 2016.

| (10) | Vlada u svojem Programu konvergencije za 2015. ukupni deficit u 2015. planira zadržati na 1,5 % BDP-a te smanjiti ga na 0,8 % BDP-a u 2018. Vlada planira ispuniti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, od 2016. nadalje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti gotovo 40,1 % u 2015. te da će se potom postupno smanjiti na 37,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje ta proračunska predviđanja je povoljan. Važne mjere kojima se povećava deficit koje je vlada donijela 25. ožujka, a Senat odobrio 27. travnja (6) i koje su uzete u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. nisu uključene u Program konvergencije iako se to zahtijeva kodeksom ponašanja. Mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u vezi s deficitom nisu dovoljno jasno utvrđene za razdoblje od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će u 2015. strukturni saldo odstupiti od srednjoročnog cilja za 0,3 % BDP-a. Time se neznatno premašuje odstupanje od 0,25 % BDP-a koje je odobreno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance uz uvjet da je sufinanciranje projekata koji se financiraju sredstvima EU-a u skladu s onim što je predviđeno u proračunu. To će odstupanje postati znatno u 2016. kada će iznositi 2,4 % BDP-a, a potrebna je prilagodba u iznosu od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da se Rumunjska neće uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(10)

Vlada u svojem Programu konvergencije za 2015. ukupni deficit u 2015. planira zadržati na 1,5 % BDP-a te smanjiti ga na 0,8 % BDP-a u 2018. Vlada planira ispuniti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, od 2016. nadalje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti gotovo 40,1 % u 2015. te da će se potom postupno smanjiti na 37,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje ta proračunska predviđanja je povoljan. Važne mjere kojima se povećava deficit koje je vlada donijela 25. ožujka, a Senat odobrio 27. travnja (6) i koje su uzete u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. nisu uključene u Program konvergencije iako se to zahtijeva kodeksom ponašanja. Mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u vezi s deficitom nisu dovoljno jasno utvrđene za razdoblje od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će u 2015. strukturni saldo odstupiti od srednjoročnog cilja za 0,3 % BDP-a. Time se neznatno premašuje odstupanje od 0,25 % BDP-a koje je odobreno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance uz uvjet da je sufinanciranje projekata koji se financiraju sredstvima EU-a u skladu s onim što je predviđeno u proračunu. To će odstupanje postati znatno u 2016. kada će iznositi 2,4 % BDP-a, a potrebna je prilagodba u iznosu od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da se Rumunjska neće uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

| (11) | Fiskalni okvir Rumunjske općenito je dobar, ali se ne provodi učinkovito. Srednjoročna i dugoročna demografska kretanja i niska razina razvoja tržišta rada mogu ugroziti dugoročnu održivost mirovinskog sustava. Reforma mirovinskog sustava pokrenuta u 2010. već je dovela do nekih poboljšanja, ali donji dom parlamenta još nije donio zakon za izjednačavanje zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena od 2035. nadalje, koji je vlada predložila u prosincu 2013. |
| --- | --- |

(11)

Fiskalni okvir Rumunjske općenito je dobar, ali se ne provodi učinkovito. Srednjoročna i dugoročna demografska kretanja i niska razina razvoja tržišta rada mogu ugroziti dugoročnu održivost mirovinskog sustava. Reforma mirovinskog sustava pokrenuta u 2010. već je dovela do nekih poboljšanja, ali donji dom parlamenta još nije donio zakon za izjednačavanje zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena od 2035. nadalje, koji je vlada predložila u prosincu 2013.

| (12) | Nedavnim rezovima doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje smanjen je porezni klin na rad, ali nedostajao je jasan cilj. Porezni klin za zaposlenike s niskim dohocima i dalje je visok (40 %) u odnosu na ostale europske zemlje. Porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza i dalje su veliki izazovi koji smanjuju porezne prihode. Poduzeti su prvi koraci u smjeru predviđene reorganizacije rumunjske porezne uprave. Pilot-projekt čiji je cilj pridržavanje propisa u području neprijavljenog rada, nedovoljnog prijavljivanja primanja i utaje poreza proveden je u dvije regije u 2014, a u 2015. njegova će se provedba dodatno proširiti. Razina ekološkog poreza povećana je u 2014. te se tako približila prosjeku EU-a. |
| --- | --- |

(12)

Nedavnim rezovima doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje smanjen je porezni klin na rad, ali nedostajao je jasan cilj. Porezni klin za zaposlenike s niskim dohocima i dalje je visok (40 %) u odnosu na ostale europske zemlje. Porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza i dalje su veliki izazovi koji smanjuju porezne prihode. Poduzeti su prvi koraci u smjeru predviđene reorganizacije rumunjske porezne uprave. Pilot-projekt čiji je cilj pridržavanje propisa u području neprijavljenog rada, nedovoljnog prijavljivanja primanja i utaje poreza proveden je u dvije regije u 2014, a u 2015. njegova će se provedba dodatno proširiti. Razina ekološkog poreza povećana je u 2014. te se tako približila prosjeku EU-a.

| (13) | Iako su u 2014. uočena određena poboljšanja, stopa zaposlenosti i aktivnosti i dalje je osobito niska među ženama, mladima, starijim radnicima i Romima. Aktivne politike na tržištu rada revidirane su, ali je ukupno sudjelovanje u aktivnim mjerama na tržištu rada i njihovo financiranje i dalje nisko, osobito za strukovno osposobljavanje, programe priznavanja prijašnjeg obrazovanja, poticaje za mobilnost i mjere usmjerene na dugotrajno nezaposlene. Rumunjska je poduzela korake za rješavanje nezaposlenosti mladih, osobito s pomoću Jamstva za mlade, ali postoje kašnjenja u provedbi. Nije zabilježen napredak u utvrđivanju transparentnih smjernica za određivanje minimalne plaće. Kako bi se omogućile individualizirane usluge i njihova dosljednija isporuka svim ciljnim skupinama, bilo bi potrebno povećati kapacitete javne službe za zapošljavanje, osobito u pogledu osoblja, i uspostaviti cjelovit okvir za provedbu mjera sufinanciranih u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova. |
| --- | --- |

(13)

Iako su u 2014. uočena određena poboljšanja, stopa zaposlenosti i aktivnosti i dalje je osobito niska među ženama, mladima, starijim radnicima i Romima. Aktivne politike na tržištu rada revidirane su, ali je ukupno sudjelovanje u aktivnim mjerama na tržištu rada i njihovo financiranje i dalje nisko, osobito za strukovno osposobljavanje, programe priznavanja prijašnjeg obrazovanja, poticaje za mobilnost i mjere usmjerene na dugotrajno nezaposlene. Rumunjska je poduzela korake za rješavanje nezaposlenosti mladih, osobito s pomoću Jamstva za mlade, ali postoje kašnjenja u provedbi. Nije zabilježen napredak u utvrđivanju transparentnih smjernica za određivanje minimalne plaće. Kako bi se omogućile individualizirane usluge i njihova dosljednija isporuka svim ciljnim skupinama, bilo bi potrebno povećati kapacitete javne službe za zapošljavanje, osobito u pogledu osoblja, i uspostaviti cjelovit okvir za provedbu mjera sufinanciranih u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova.

| (14) | Rumunjska se suočava s nekoliko izazova u području obrazovanja: stopa ranog prekida školovanja i dalje je znatno iznad prosjeka EU-a; dostupnost i pristupačnost usluga predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu ograničena je, osobito u ruralnim područjima i za romsku zajednicu; sudjelovanje u cjeloživotnom učenju i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a; kvaliteta i usklađenost visokog obrazovanja s potrebama tržišta rada neodgovarajuća je, a stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja i dalje zauzima drugo najlošije mjesto u Uniji. Rumunjska je te probleme počela rješavati uz različit stupanj napretka u različitim područjima, a krajnji učinak do danas je slabo vidljiv. Rumunjska je u lipnju 2015. donijela dvije nacionalne strategije: nacionalnu strategiju za cjeloživotno učenje te nacionalnu strategiju za smanjenje ranog prekida školovanja. Sada je važno da poduzme mjere u svrhu njihove brze provedbe. Nacionalni program za predškolsko obrazovanje i skrb za djecu izrađen je za razdoblje 2014. – 2019. i stupit će na snagu u novoj školskoj godini 2015. – 2016. Izrađena je strategija za tercijarno obrazovanje, a cilj joj je povećati značaj visokog obrazovanja tako što će se ono bolje uskladiti s potrebama tržišta rada, kao i poboljšati dostupnost visokog obrazovanja za skupine u nepovoljnom položaju. Poduzete su mjere za poboljšanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i programa naukovanja. |
| --- | --- |

(14)

Rumunjska se suočava s nekoliko izazova u području obrazovanja: stopa ranog prekida školovanja i dalje je znatno iznad prosjeka EU-a; dostupnost i pristupačnost usluga predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu ograničena je, osobito u ruralnim područjima i za romsku zajednicu; sudjelovanje u cjeloživotnom učenju i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a; kvaliteta i usklađenost visokog obrazovanja s potrebama tržišta rada neodgovarajuća je, a stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja i dalje zauzima drugo najlošije mjesto u Uniji. Rumunjska je te probleme počela rješavati uz različit stupanj napretka u različitim područjima, a krajnji učinak do danas je slabo vidljiv. Rumunjska je u lipnju 2015. donijela dvije nacionalne strategije: nacionalnu strategiju za cjeloživotno učenje te nacionalnu strategiju za smanjenje ranog prekida školovanja. Sada je važno da poduzme mjere u svrhu njihove brze provedbe. Nacionalni program za predškolsko obrazovanje i skrb za djecu izrađen je za razdoblje 2014. – 2019. i stupit će na snagu u novoj školskoj godini 2015. – 2016. Izrađena je strategija za tercijarno obrazovanje, a cilj joj je povećati značaj visokog obrazovanja tako što će se ono bolje uskladiti s potrebama tržišta rada, kao i poboljšati dostupnost visokog obrazovanja za skupine u nepovoljnom položaju. Poduzete su mjere za poboljšanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i programa naukovanja.

| (15) | Obilježja rumunjskog zdravstvenog sustava loši su rezultati liječenja, loša financijska i zemljopisna dostupnost, slabo financiranje i neučinkovita upotreba resursa. Postoji prilična ovisnost o uslugama bolničke skrbi, a sustav trpi zbog široke neučinkovite mreže bolnica, slabe i rascjepkane mreže za upućivanje pacijenata i niskog udjela rashoda za primarnu zdravstvenu zaštitu. Osim toga raširenim neformalnim plaćanjima u sustavu javnog zdravstva dodatno se smanjuje dostupnost sustava, njegova učinkovitost i kvaliteta. Provedene su različite mjere i reforme zdravstvenog sustava kojima je smanjen nedostatak financijskih sredstava te povećan standard i učinkovitost usluga. Nacionalna strategija za zdravlje 2014. – 2020. kojom se utvrđuje strateška osnova za reforme zdravstvenog sektora odobrena je u prosincu 2014. i sada ju je potrebno provesti. Ministarstvo zdravstva i Nacionalni zavod za zdravstveno osiguranje razmatraju različite mjere za poboljšanje sustava financiranja zdravstva. |
| --- | --- |

(15)

Obilježja rumunjskog zdravstvenog sustava loši su rezultati liječenja, loša financijska i zemljopisna dostupnost, slabo financiranje i neučinkovita upotreba resursa. Postoji prilična ovisnost o uslugama bolničke skrbi, a sustav trpi zbog široke neučinkovite mreže bolnica, slabe i rascjepkane mreže za upućivanje pacijenata i niskog udjela rashoda za primarnu zdravstvenu zaštitu. Osim toga raširenim neformalnim plaćanjima u sustavu javnog zdravstva dodatno se smanjuje dostupnost sustava, njegova učinkovitost i kvaliteta. Provedene su različite mjere i reforme zdravstvenog sustava kojima je smanjen nedostatak financijskih sredstava te povećan standard i učinkovitost usluga. Nacionalna strategija za zdravlje 2014. – 2020. kojom se utvrđuje strateška osnova za reforme zdravstvenog sektora odobrena je u prosincu 2014. i sada ju je potrebno provesti. Ministarstvo zdravstva i Nacionalni zavod za zdravstveno osiguranje razmatraju različite mjere za poboljšanje sustava financiranja zdravstva.

| (16) | Smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti i dalje je velik izazov za Rumunjsku. Iako se smanjuje, stopa osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost i dalje je visoka i iznosi 40 % u 2013., što je daleko iznad prosjeka EU-a. Učinkovitost socijalnih transfera (ne uključujući mirovine) u smanjenju siromaštva čini se ograničenom, a osobito je niska u slučaju djece. Socijalni transferi nisu na odgovarajući način povezani s poticajnim mjerama. Provedba reforme sustava socijalne pomoći iz 2011. i dalje kasni. Strategija za socijalnu uključenost i suzbijanje siromaštva i povezani akcijski planovi odobreni su 27. svibnja 2015. Ostvaren je ograničen napredak u uvođenju minimalnog zajamčenog dohotka, čime bi se kombinacijom tri postojeća socijalna transfera pojednostavila socijalna pomoć te ojačala poveznica s poticajnim mjerama. Iako je vlada u 2013. usvojila zakon o socijalnom gospodarstvu kako bi uredila područje socijalnog gospodarstva i povećala sudjelovanje ugroženih skupina na tržištu rada, parlament o tom zakonu još uvijek raspravlja. Za integraciju romskog stanovništva poduzet je mali broj učinkovitih mjera. Doduše, u siječnju 2015. donesena je s određenim zakašnjenjem revidirana strategija za integraciju Roma, ali njezina provedba kasni. |
| --- | --- |

(16)

Smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti i dalje je velik izazov za Rumunjsku. Iako se smanjuje, stopa osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost i dalje je visoka i iznosi 40 % u 2013., što je daleko iznad prosjeka EU-a. Učinkovitost socijalnih transfera (ne uključujući mirovine) u smanjenju siromaštva čini se ograničenom, a osobito je niska u slučaju djece. Socijalni transferi nisu na odgovarajući način povezani s poticajnim mjerama. Provedba reforme sustava socijalne pomoći iz 2011. i dalje kasni. Strategija za socijalnu uključenost i suzbijanje siromaštva i povezani akcijski planovi odobreni su 27. svibnja 2015. Ostvaren je ograničen napredak u uvođenju minimalnog zajamčenog dohotka, čime bi se kombinacijom tri postojeća socijalna transfera pojednostavila socijalna pomoć te ojačala poveznica s poticajnim mjerama. Iako je vlada u 2013. usvojila zakon o socijalnom gospodarstvu kako bi uredila područje socijalnog gospodarstva i povećala sudjelovanje ugroženih skupina na tržištu rada, parlament o tom zakonu još uvijek raspravlja. Za integraciju romskog stanovništva poduzet je mali broj učinkovitih mjera. Doduše, u siječnju 2015. donesena je s određenim zakašnjenjem revidirana strategija za integraciju Roma, ali njezina provedba kasni.

| (17) | Administrativni kapaciteti u Rumunjskoj su slabi, fragmentirani i bez jasnog delegiranja odgovornosti, što se negativno odražava na konkurentnost gospodarstva. Utvrđeni su temeljni uzroci strukturnih nedostataka te je u listopadu 2014. usvojena strategija za rješavanje izazova u javnoj upravi te izazova pri određivanju prioriteta politika i koordiniranju, zajedno s akcijskim planom za njezinu provedbu u razdoblju 2014. – 2020. Provedba te strategije, međutim, znatno kasni. Nepravilnosti u postupcima javne nabave dovele su do znatnog kašnjenja provedbe programâ financiranih sredstvima iz fondova EU-a. Te nepravilnosti negativno utječu na poslovno okruženje te predstavljaju prepreku prijeko potrebnim ulaganjima u infrastrukturu. |
| --- | --- |

(17)

Administrativni kapaciteti u Rumunjskoj su slabi, fragmentirani i bez jasnog delegiranja odgovornosti, što se negativno odražava na konkurentnost gospodarstva. Utvrđeni su temeljni uzroci strukturnih nedostataka te je u listopadu 2014. usvojena strategija za rješavanje izazova u javnoj upravi te izazova pri određivanju prioriteta politika i koordiniranju, zajedno s akcijskim planom za njezinu provedbu u razdoblju 2014. – 2020. Provedba te strategije, međutim, znatno kasni. Nepravilnosti u postupcima javne nabave dovele su do znatnog kašnjenja provedbe programâ financiranih sredstvima iz fondova EU-a. Te nepravilnosti negativno utječu na poslovno okruženje te predstavljaju prepreku prijeko potrebnim ulaganjima u infrastrukturu.

| (18) | Postignut je određeni napredak u povećanju neovisnosti, kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sustava, borbi protiv korupcije na svim razinama i osiguravanju učinkovitog izvršenja sudskih odluka. Izvršenje sudskih odluka međutim u mnogim slučajevima i dalje je loše, a ograničen napredak postignut je u sprječavanju korupcije na nižim razinama i borbi protiv nje. Ta važna područja politika bit će obuhvaćena mehanizmom suradnje i provjere. |
| --- | --- |

(18)

Postignut je određeni napredak u povećanju neovisnosti, kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sustava, borbi protiv korupcije na svim razinama i osiguravanju učinkovitog izvršenja sudskih odluka. Izvršenje sudskih odluka međutim u mnogim slučajevima i dalje je loše, a ograničen napredak postignut je u sprječavanju korupcije na nižim razinama i borbi protiv nje. Ta važna područja politika bit će obuhvaćena mehanizmom suradnje i provjere.

| (19) | Poduzeća u državnom vlasništvu osjećaju posljedice ispodprosječne produktivnosti, pridonose nelikvidnosti u gospodarstvu, teret su za proračun opće države (u obliku nepredviđenih obveza) i čine 50 % poreznih dugova svih poduzeća. Korporativno upravljanje ključan je čimbenik u određivanju učinkovitosti poduzeća u državnom vlasništvu. Trenutačnim uređenjem upravljanja ne sprječava se politički utjecaj na svakodnevno vođenje poduzeća niti se jamči odvojenost nadležnosti države u području vlasništva i donošenja politike. Posebna pravila za poduzeća u državnom vlasništvu nisu se sustavno uvodila do donošenja hitne odluke vlade 109/2011. Brojna područja i dalje nisu obuhvaćena, a pravila se u praksi još potpuno ne poštuju. Nije postignut napredak u području reformi korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru energije i prometa. |
| --- | --- |

(19)

Poduzeća u državnom vlasništvu osjećaju posljedice ispodprosječne produktivnosti, pridonose nelikvidnosti u gospodarstvu, teret su za proračun opće države (u obliku nepredviđenih obveza) i čine 50 % poreznih dugova svih poduzeća. Korporativno upravljanje ključan je čimbenik u određivanju učinkovitosti poduzeća u državnom vlasništvu. Trenutačnim uređenjem upravljanja ne sprječava se politički utjecaj na svakodnevno vođenje poduzeća niti se jamči odvojenost nadležnosti države u području vlasništva i donošenja politike. Posebna pravila za poduzeća u državnom vlasništvu nisu se sustavno uvodila do donošenja hitne odluke vlade 109/2011. Brojna područja i dalje nisu obuhvaćena, a pravila se u praksi još potpuno ne poštuju. Nije postignut napredak u području reformi korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru energije i prometa.

| (20) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila ju je u okviru izvješća za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Rumunjskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Rumunjskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila ju je u okviru izvješća za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Rumunjskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Rumunjskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (21) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (7) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(21)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (7) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (22) | S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(22)

S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 4. u nastavku.

PREPORUČUJE da Rumunjska u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | poduzeti sve potrebne mjere za dovršenje programa financijske pomoći; |
| --- | --- |

1.

poduzeti sve potrebne mjere za dovršenje programa financijske pomoći;

| 2. | ograničiti odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. na najviše 0,25 % BDP-a kako je utvrđeno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance 2013. – 2015. i vratiti se srednjoročnom proračunskom cilju u 2016; provesti sveobuhvatnu strategiju za izvršenje poreznih obveza, ojačati sustave nadzora provjere u cilju sprječavanja neprijavljenog rada i nastaviti s izjednačavanjem zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena; |
| --- | --- |

2.

ograničiti odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. na najviše 0,25 % BDP-a kako je utvrđeno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance 2013. – 2015. i vratiti se srednjoročnom proračunskom cilju u 2016; provesti sveobuhvatnu strategiju za izvršenje poreznih obveza, ojačati sustave nadzora provjere u cilju sprječavanja neprijavljenog rada i nastaviti s izjednačavanjem zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena;

| 3. | osnažiti provođenje mjera na tržištu rada, osobito za neregistrirane mlade i dugotrajno nezaposlene; osigurati da nacionalna služba za zapošljavanje raspolaže dovoljnim osobljem; putem savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama utvrditi jasne smjernice za transparentno određivanje minimalne plaće; uvesti minimalni zajamčeni dohodak. povećati pružanje i kvalitetu predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu, osobito u slučaju Roma; poduzeti potrebne mjere u svrhu donošenja nacionalne strategije za smanjenje stope ranog prekida školovanja; provesti nacionalnu strategiju za zdravlje 2014. – 2020. kako bi se riješili problemi loše dostupnosti, slabog financiranja i neučinkovite upotrebe resursa; |
| --- | --- |

3.

osnažiti provođenje mjera na tržištu rada, osobito za neregistrirane mlade i dugotrajno nezaposlene; osigurati da nacionalna služba za zapošljavanje raspolaže dovoljnim osobljem; putem savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama utvrditi jasne smjernice za transparentno određivanje minimalne plaće; uvesti minimalni zajamčeni dohodak. povećati pružanje i kvalitetu predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu, osobito u slučaju Roma; poduzeti potrebne mjere u svrhu donošenja nacionalne strategije za smanjenje stope ranog prekida školovanja; provesti nacionalnu strategiju za zdravlje 2014. – 2020. kako bi se riješili problemi loše dostupnosti, slabog financiranja i neučinkovite upotrebe resursa;

| 4. | donijeti zakon o reformi korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

4.

donijeti zakon o reformi korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi 2014. za Rumunjsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 109.).

4

(5)  Odluka Vijeća 2013/531/EU оd 22. listopada 2013. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći Unije Rumunjskoj (SL L 286, 29.10.2013., str. 1.).

5

(6)  Porezni rezovi sadržani u novom nacrtu poreznog zakonika.

6

(7)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/6

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2015.

(2015/C 272/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Slovenije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Slovenije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu je Slovenija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu je Slovenija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Sloveniju za 2015. U izvješću za Sloveniju ocijenjen je napredak u traženju rješenja za preporuke za Sloveniju donesene 8. srpnja 2014. Izvješće za Sloveniju sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Sloveniji postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Trenutačno se posebice provodi uravnoteživanje i odlučne mjere u području politika, a u usporedbi s prošlom godinom poboljšanom izvoznom učinkovitošću i poboljšanim uvjetima za rast smanjeni su rizici, osobito oni povezani s vanjskom održivošću. Međutim, slabo korporativno upravljanje, visoka razina državnog vlasništva, visoka zaduženost poduzeća i rastući javni dug predstavljaju rizike za financijsku stabilnost i rast te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Stoga se te neravnoteže više ne smatraju prekomjernima, ali i dalje im je potrebno posvećivati posebnu pozornost. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Sloveniju za 2015. U izvješću za Sloveniju ocijenjen je napredak u traženju rješenja za preporuke za Sloveniju donesene 8. srpnja 2014. Izvješće za Sloveniju sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Sloveniji postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Trenutačno se posebice provodi uravnoteživanje i odlučne mjere u području politika, a u usporedbi s prošlom godinom poboljšanom izvoznom učinkovitošću i poboljšanim uvjetima za rast smanjeni su rizici, osobito oni povezani s vanjskom održivošću. Međutim, slabo korporativno upravljanje, visoka razina državnog vlasništva, visoka zaduženost poduzeća i rastući javni dug predstavljaju rizike za financijsku stabilnost i rast te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Stoga se te neravnoteže više ne smatraju prekomjernima, ali i dalje im je potrebno posvećivati posebnu pozornost.

| (7) | Slovenija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Slovenija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Slovenija je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada planira smanjiti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je utvrdilo Vijeće te ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2020., to jest jednu godinu nakon programskog razdoblja. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 2,9 % BDP-a u 2015. te na 0,9 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići vrhunac u 2015. te iznositi 81,6 % prije nego se počne smanjivati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015. Istodobno, na temelju strukturnog salda i poduzetih diskrecijskih mjera fiskalni napor manji je od onoga koji je preporučilo Vijeće. Uz pretpostavku da se prekomjerni deficit pravovremeno smanji kao što je planirano, na Sloveniju će se od 2016. primjenjivati preventivni dio Pakta. Mjere za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga s obzirom na Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. postoji rizik od znatnog odstupanja od zatražene prilagodbe u smjeru ostvarenja srednjoročnog cilja 2016. te će biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Slovenija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. U pogledu fiskalnih pravila parlament je 2013. odobrio ustavni temelj za uspostavu pravila o proračunskom saldu/suficitu proračuna javnih financija u strukturnom smislu. Međutim, potrebno provedbeno zakonodavstvo još nije doneseno. Predviđa se da će se revizijama Zakona o javnim financijama pružiti potrebna zakonodavna osnova za postupovna pitanja na kojima se temelji Zakon o javnim financijama. |
| --- | --- |

(8)

Slovenija je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada planira smanjiti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je utvrdilo Vijeće te ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2020., to jest jednu godinu nakon programskog razdoblja. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 2,9 % BDP-a u 2015. te na 0,9 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići vrhunac u 2015. te iznositi 81,6 % prije nego se počne smanjivati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015. Istodobno, na temelju strukturnog salda i poduzetih diskrecijskih mjera fiskalni napor manji je od onoga koji je preporučilo Vijeće. Uz pretpostavku da se prekomjerni deficit pravovremeno smanji kao što je planirano, na Sloveniju će se od 2016. primjenjivati preventivni dio Pakta. Mjere za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga s obzirom na Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. postoji rizik od znatnog odstupanja od zatražene prilagodbe u smjeru ostvarenja srednjoročnog cilja 2016. te će biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Slovenija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. U pogledu fiskalnih pravila parlament je 2013. odobrio ustavni temelj za uspostavu pravila o proračunskom saldu/suficitu proračuna javnih financija u strukturnom smislu. Međutim, potrebno provedbeno zakonodavstvo još nije doneseno. Predviđa se da će se revizijama Zakona o javnim financijama pružiti potrebna zakonodavna osnova za postupovna pitanja na kojima se temelji Zakon o javnim financijama.

| (9) | Slovenija je poduzela mjere za smanjivanje pritiska na srednjoročnu održivost mirovinskog sustava, no i dalje je potrebna prilagodba ključnih parametara kako bi se osigurala njegova održivost nakon 2020. Mirovinska reforma iz 2013. imala je pozitivan učinak, a do kraja 2015. očekuje se donošenje pravnog akta o uspostavi demografskog fonda. Međutim, za osiguravanje dugoročne održivosti mirovina bit će potrebna daljnja reforma. U pogledu reforme dugotrajne skrbi nije ostvaren nikakav napredak. Na kraju 2013. vlada je donijela predložak za reformu dugotrajne skrbi, no donošenje zakonodavstva za provedbu reforme odgođeno je za kraj 2015. kako bi se omogućile prethodne odluke o reformi zdravstvenog osiguranja, uključujući pitanje izvora financiranja cjelokupne zdravstvene i dugotrajne skrbi. Rashodi povezani sa starenjem u području dugotrajne skrbi mogu se obuzdati tako da se naknade daju onima kojima su najpotrebnije, a pružanje skrbi s ustanova preusmjeri na kućnu njegu. |
| --- | --- |

(9)

Slovenija je poduzela mjere za smanjivanje pritiska na srednjoročnu održivost mirovinskog sustava, no i dalje je potrebna prilagodba ključnih parametara kako bi se osigurala njegova održivost nakon 2020. Mirovinska reforma iz 2013. imala je pozitivan učinak, a do kraja 2015. očekuje se donošenje pravnog akta o uspostavi demografskog fonda. Međutim, za osiguravanje dugoročne održivosti mirovina bit će potrebna daljnja reforma. U pogledu reforme dugotrajne skrbi nije ostvaren nikakav napredak. Na kraju 2013. vlada je donijela predložak za reformu dugotrajne skrbi, no donošenje zakonodavstva za provedbu reforme odgođeno je za kraj 2015. kako bi se omogućile prethodne odluke o reformi zdravstvenog osiguranja, uključujući pitanje izvora financiranja cjelokupne zdravstvene i dugotrajne skrbi. Rashodi povezani sa starenjem u području dugotrajne skrbi mogu se obuzdati tako da se naknade daju onima kojima su najpotrebnije, a pružanje skrbi s ustanova preusmjeri na kućnu njegu.

| (10) | Socijalnim sporazumom sklopljenim u siječnju 2015. predviđa se da će rast plaća u javnom sektoru zaostajati za rastom plaća u privatnom sektoru. Sastav i indeksacija minimalnih plaća nisu obuhvaćeni tim sporazumom. Premda je minimalna plaća još uvijek relativno visoka u usporedbi s prosječnom plaćom, njezin je nedavni rast ograničen. Ocjena reforme tržišta rada iz 2013. pokazuje da su se smanjila ograničenja na tržištu rada, no i dalje postoje strukturni problemi u pogledu dugotrajne nezaposlenosti i niskih stopa zaposlenosti niskokvalificiranih i starijih radnika. Slovenija je poduzela određene mjere kako bi riješila problem neusklađenosti vještina, a planiraju se i brojne druge mjere do 2020. |
| --- | --- |

(10)

Socijalnim sporazumom sklopljenim u siječnju 2015. predviđa se da će rast plaća u javnom sektoru zaostajati za rastom plaća u privatnom sektoru. Sastav i indeksacija minimalnih plaća nisu obuhvaćeni tim sporazumom. Premda je minimalna plaća još uvijek relativno visoka u usporedbi s prosječnom plaćom, njezin je nedavni rast ograničen. Ocjena reforme tržišta rada iz 2013. pokazuje da su se smanjila ograničenja na tržištu rada, no i dalje postoje strukturni problemi u pogledu dugotrajne nezaposlenosti i niskih stopa zaposlenosti niskokvalificiranih i starijih radnika. Slovenija je poduzela određene mjere kako bi riješila problem neusklađenosti vještina, a planiraju se i brojne druge mjere do 2020.

| (11) | Dokapitalizacijom Abanke i Banke Celje u 2014. provedena je daljnja stabilizacija bankarskog sektora. Sveobuhvatni akcijski plan za banke dovršen je te je u siječnju 2015. dostavljen Uredu predsjednika vlade. Banka Slovenije poduzela je daljnje korake u pogledu nedostataka utvrđenih procjenom kvalitete imovine iz 2013. te će nastaviti provjere na licu mjesta u prvom tromjesečju 2015. kako bi provjerila jesu li banke provele preporuke. Velike su se banke reorganizirale i pojačale odjele za rješavanje i restrukturiranje. Međutim, za zdraviji bankarski sektor potrebno je poticanje dugoročne profitabilnosti i smanjivanje broja loših kredita u korporativnom sektoru. Izrađen je glavni plan za korporativno restrukturiranje i osnovana je središnja radna skupina za korporativno restrukturiranje. Daljnjim razduživanjem korporativnog sektora, među ostalim i uz pomoć društva za upravljanje bankarskom imovinom i potpunom primjenom novog zakonodavstva o nesolventnosti, pridonijelo bi se obnovi uvjeta za oporavak privatnih ulaganja. Djelatnost odobravanja bankovnih zajmova i dalje opada, što osobito utječe na mala i srednja poduzeća (MSP). Pravi rezultati nedavne dokapitalizacije bankarskog sektora očekuju se tek 2016. Ograničeno odobravanje bankovnih zajmova i visoke kamatne stope opterećuju financijsku sposobnost MSP-a. Premda se udio neodobrenih zahtjeva za zajam smanjio u posljednjih šest godina, znatno je porastao broj MSP-a koji tvrde da su banke sve manje spremne odobriti zajam te je taj broj među najvećima u Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Dokapitalizacijom Abanke i Banke Celje u 2014. provedena je daljnja stabilizacija bankarskog sektora. Sveobuhvatni akcijski plan za banke dovršen je te je u siječnju 2015. dostavljen Uredu predsjednika vlade. Banka Slovenije poduzela je daljnje korake u pogledu nedostataka utvrđenih procjenom kvalitete imovine iz 2013. te će nastaviti provjere na licu mjesta u prvom tromjesečju 2015. kako bi provjerila jesu li banke provele preporuke. Velike su se banke reorganizirale i pojačale odjele za rješavanje i restrukturiranje. Međutim, za zdraviji bankarski sektor potrebno je poticanje dugoročne profitabilnosti i smanjivanje broja loših kredita u korporativnom sektoru. Izrađen je glavni plan za korporativno restrukturiranje i osnovana je središnja radna skupina za korporativno restrukturiranje. Daljnjim razduživanjem korporativnog sektora, među ostalim i uz pomoć društva za upravljanje bankarskom imovinom i potpunom primjenom novog zakonodavstva o nesolventnosti, pridonijelo bi se obnovi uvjeta za oporavak privatnih ulaganja. Djelatnost odobravanja bankovnih zajmova i dalje opada, što osobito utječe na mala i srednja poduzeća (MSP). Pravi rezultati nedavne dokapitalizacije bankarskog sektora očekuju se tek 2016. Ograničeno odobravanje bankovnih zajmova i visoke kamatne stope opterećuju financijsku sposobnost MSP-a. Premda se udio neodobrenih zahtjeva za zajam smanjio u posljednjih šest godina, znatno je porastao broj MSP-a koji tvrde da su banke sve manje spremne odobriti zajam te je taj broj među najvećima u Uniji.

| (12) | Program privatizacije je u postupku, iako s kašnjenjem. Provodi se restrukturiranje pet glavnih banaka u državnom vlasništvu te likvidacija dviju manjih domaćih banaka. Slovenski državni holding nadležan za upravljanje državnom imovinom i njezinom prodajom sada je potpuno operativan. Parlament još mora odobriti nacrt strategije upravljanja imovinom, nakon čega se predviđa objava plana prodaje pomno odabrane imovine u državnom vlasništvu. Slovenski državni holding u prosincu 2014. donio je novi pravilnik o korporativnom upravljanju, a u siječnju 2015. imenovan je službenik za poštovanje tog pravilnika. |
| --- | --- |

(12)

Program privatizacije je u postupku, iako s kašnjenjem. Provodi se restrukturiranje pet glavnih banaka u državnom vlasništvu te likvidacija dviju manjih domaćih banaka. Slovenski državni holding nadležan za upravljanje državnom imovinom i njezinom prodajom sada je potpuno operativan. Parlament još mora odobriti nacrt strategije upravljanja imovinom, nakon čega se predviđa objava plana prodaje pomno odabrane imovine u državnom vlasništvu. Slovenski državni holding u prosincu 2014. donio je novi pravilnik o korporativnom upravljanju, a u siječnju 2015. imenovan je službenik za poštovanje tog pravilnika.

| (13) | Učinkovitost sudova još se povećala, iako sporije, u 2014. Premda je ostvaren određen napredak u skraćivanju prvostupanjskih sudskih postupaka za građanske i trgovačke parnice, uključujući predmete u okviru zakonodavstva o nesolventnosti, postupci i dalje dugo traju, a broj zaostalih neriješenih predmeta i dalje je znatan. |
| --- | --- |

(13)

Učinkovitost sudova još se povećala, iako sporije, u 2014. Premda je ostvaren određen napredak u skraćivanju prvostupanjskih sudskih postupaka za građanske i trgovačke parnice, uključujući predmete u okviru zakonodavstva o nesolventnosti, postupci i dalje dugo traju, a broj zaostalih neriješenih predmeta i dalje je znatan.

| (14) | Nepovoljno poslovno okruženje u Sloveniji glavni je čimbenik niske razine ulaganja u slovenska poduzeća, a velikim brojem zakona i brojnim promjenama u zakonodavstvu otežava se poslovanje i poštovanje lokalnih propisa. Broj reguliranih struka smanjio se sa 323 na 242, no i dalje je velik. Provedeno je oko 25 % mjera za smanjenje administrativnog opterećenja navedenih u jedinstvenom dokument. Osigurane su dovoljna razina proračunske neovisnosti za Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja i njezina institucionalna neovisnost. |
| --- | --- |

(14)

Nepovoljno poslovno okruženje u Sloveniji glavni je čimbenik niske razine ulaganja u slovenska poduzeća, a velikim brojem zakona i brojnim promjenama u zakonodavstvu otežava se poslovanje i poštovanje lokalnih propisa. Broj reguliranih struka smanjio se sa 323 na 242, no i dalje je velik. Provedeno je oko 25 % mjera za smanjenje administrativnog opterećenja navedenih u jedinstvenom dokument. Osigurane su dovoljna razina proračunske neovisnosti za Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja i njezina institucionalna neovisnost.

| (15) | Nova vlada ponovno je istaknula svoju predanost borbi protiv korupcije i u siječnju 2015. donijela novi dvogodišnji program s jedanaest trajnih mjera. Ostvaren je određeni napredak u pogledu transparentnosti i odgovornosti. Priprema se sveobuhvatna reforma javnog sektora. Nije ostvaren nikakav napredak u pogledu izvješćâ o postupcima ocjene uspješnosti i kontrole kvalitete. |
| --- | --- |

(15)

Nova vlada ponovno je istaknula svoju predanost borbi protiv korupcije i u siječnju 2015. donijela novi dvogodišnji program s jedanaest trajnih mjera. Ostvaren je određeni napredak u pogledu transparentnosti i odgovornosti. Priprema se sveobuhvatna reforma javnog sektora. Nije ostvaren nikakav napredak u pogledu izvješćâ o postupcima ocjene uspješnosti i kontrole kvalitete.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovenske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Sloveniji za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji proteklih godina. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovenske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Sloveniji za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji proteklih godina. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (17) | U svjetlu detaljnog preispitivanja koje je izvršila Komisija i te ocjene Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

U svjetlu detaljnog preispitivanja koje je izvršila Komisija i te ocjene Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (18) | S obzirom na europski semestar Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Budući da joj je valuta euro, Slovenija bi također trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na europski semestar Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Budući da joj je valuta euro, Slovenija bi također trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Sloveniji da u 2015.i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. i postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Donijeti Zakon o fiskalnom pravilu i revidirati Zakon o javnim financijama. Ubrzati dugoročnu reformu mirovinskog sustava. Donijeti reformu u području zdravstvene i dugotrajne skrbi do kraja 2015; |
| --- | --- |

1.

osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. i postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Donijeti Zakon o fiskalnom pravilu i revidirati Zakon o javnim financijama. Ubrzati dugoročnu reformu mirovinskog sustava. Donijeti reformu u području zdravstvene i dugotrajne skrbi do kraja 2015;

| 2. | uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, revidirati mehanizme za utvrđivanje minimalne plaće, osobito u pogledu uloge naknada, s obzirom na učinak na siromaštvo unatoč zaposlenju, otvaranje radnih mjesta i konkurentnost. Povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika. Poduzeti mjere za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti i pružanje odgovarajućih poticaja za produživanje radnog vijeka; |
| --- | --- |

2.

uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, revidirati mehanizme za utvrđivanje minimalne plaće, osobito u pogledu uloge naknada, s obzirom na učinak na siromaštvo unatoč zaposlenju, otvaranje radnih mjesta i konkurentnost. Povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika. Poduzeti mjere za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti i pružanje odgovarajućih poticaja za produživanje radnog vijeka;

| 3. | smanjiti razinu loših kredita u bankama uvođenjem posebnih ciljeva. poboljšati sposobnosti praćenja kreditnog rizika u bankama. Nastaviti korporativno restrukturiranje i daljnje snažno korporativno upravljanje u društvu za upravljanje bankarskom imovinom. Poduzeti mjere za poboljšanje pristupa financiranju za MSP-e i mikropoduzeća. Donijeti strategiju za Slovenski državni holding s jasnim razvrstavanjem imovine, provesti godišnji plan upravljanja imovinom i primijeniti kriterije uspješnosti; |
| --- | --- |

3.

smanjiti razinu loših kredita u bankama uvođenjem posebnih ciljeva. poboljšati sposobnosti praćenja kreditnog rizika u bankama. Nastaviti korporativno restrukturiranje i daljnje snažno korporativno upravljanje u društvu za upravljanje bankarskom imovinom. Poduzeti mjere za poboljšanje pristupa financiranju za MSP-e i mikropoduzeća. Donijeti strategiju za Slovenski državni holding s jasnim razvrstavanjem imovine, provesti godišnji plan upravljanja imovinom i primijeniti kriterije uspješnosti;

| 4. | osigurati da se reformama donesenima u cilju poboljšanja učinkovitosti građanskog pravosuđa doprinese skraćivanju postupaka. |
| --- | --- |

4.

osigurati da se reformama donesenima u cilju poboljšanja učinkovitosti građanskog pravosuđa doprinese skraćivanju postupaka.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije, 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 115.)

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.)

5

(6)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

6

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/10

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2015.

(2015/C 272/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Slovačke za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Slovačke za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu Slovačka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu Slovačka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Slovačku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Slovačke u vezi s preporukama za Slovačku donesenima 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Slovačku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Slovačke u vezi s preporukama za Slovačku donesenima 8. srpnja 2014.

| (7) | Slovačka je 29. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Slovačka je 29. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Slovačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 2,5 % BDP-a u 2015., a zatim na 0,5 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti srednjoročni cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, postigao bi se od 2017. Očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u neznatno smanjiti na 53,4 % u 2015. te da će se nastaviti smanjivati do 50,3 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje ta proračunska predviđanja je uvjerljiv. Međutim, mjere za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2015. rast neto rashoda ispod je referentnog mjerila i u 2015. i u 2016. te stoga ispunjava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju svoje ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Slovačka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Slovačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 2,5 % BDP-a u 2015., a zatim na 0,5 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti srednjoročni cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, postigao bi se od 2017. Očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u neznatno smanjiti na 53,4 % u 2015. te da će se nastaviti smanjivati do 50,3 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje ta proračunska predviđanja je uvjerljiv. Međutim, mjere za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2015. rast neto rashoda ispod je referentnog mjerila i u 2015. i u 2016. te stoga ispunjava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju svoje ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Slovačka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Tržište rada pokazivalo je znakove oporavka u 2014., ali nezaposlenost je i dalje visoka. Smanjene su nepoticajne mjere u sustavu socijalne sigurnosti i postignut je određen napredak u smanjenju nezaposlenosti mladih, ali dugotrajna nezaposlenost ostaje veliki izazov, a zaposlenost među Romima i niskokvalificiranim osobama je niska. Iako su poduzete određene početne mjere za njihovo poboljšanje, javne službe za zapošljavanje imaju ograničene kapacitete za pružanje individualiziranih usluga, osobito osobama koje su najudaljenije od tržišta rada. Stopa zaposlenosti žena i dalje je znatno niža od prosjeka EU-a, što odražava nedostatno pružanje kvalitetnih i povoljnih usluga skrbi za djecu i relativno dugo trajanje roditeljskog dopusta. |
| --- | --- |

(9)

Tržište rada pokazivalo je znakove oporavka u 2014., ali nezaposlenost je i dalje visoka. Smanjene su nepoticajne mjere u sustavu socijalne sigurnosti i postignut je određen napredak u smanjenju nezaposlenosti mladih, ali dugotrajna nezaposlenost ostaje veliki izazov, a zaposlenost među Romima i niskokvalificiranim osobama je niska. Iako su poduzete određene početne mjere za njihovo poboljšanje, javne službe za zapošljavanje imaju ograničene kapacitete za pružanje individualiziranih usluga, osobito osobama koje su najudaljenije od tržišta rada. Stopa zaposlenosti žena i dalje je znatno niža od prosjeka EU-a, što odražava nedostatno pružanje kvalitetnih i povoljnih usluga skrbi za djecu i relativno dugo trajanje roditeljskog dopusta.

| (10) | Slovačka je postigla određeni napredak u području učenja kroz rad, a novi zakon o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju stupit će na snagu u 2015. Ograničeni napredak ostvaren je, međutim, u poboljšanju nastavnih uvjeta, poticanju stvaranja programa za prvostupnike koji su usmjereniji na karijeru te povećanju udjela romske djece koja pohađaju ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje. Nisu poduzete nikakve mjere kako bi se osiguralo bolje sudjelovanje Roma u strukovnom osposobljavanju i visokom obrazovanju. Postignut je samo ograničen napredak u traženju rješenja za nedostatke u slovačkom sustavu istraživanja i inovacije čije su glavne potrebe poboljšanje kvalitete i važnosti znanstvene baze i promicanje suradnje među sveučilištima te istraživačkim i poslovnim ustanovama. |
| --- | --- |

(10)

Slovačka je postigla određeni napredak u području učenja kroz rad, a novi zakon o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju stupit će na snagu u 2015. Ograničeni napredak ostvaren je, međutim, u poboljšanju nastavnih uvjeta, poticanju stvaranja programa za prvostupnike koji su usmjereniji na karijeru te povećanju udjela romske djece koja pohađaju ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje. Nisu poduzete nikakve mjere kako bi se osiguralo bolje sudjelovanje Roma u strukovnom osposobljavanju i visokom obrazovanju. Postignut je samo ograničen napredak u traženju rješenja za nedostatke u slovačkom sustavu istraživanja i inovacije čije su glavne potrebe poboljšanje kvalitete i važnosti znanstvene baze i promicanje suradnje među sveučilištima te istraživačkim i poslovnim ustanovama.

| (11) | Loša kvaliteta poslovnog okruženja u Slovačkoj smanjuje privlačnost te zemlje i za strana i za domaća ulaganja. Za poslovno okruženje osobito je štetna nedostatna učinkovitost i kvaliteta javne uprave i pravosudnog sustava. U državnoj službi osjećaju se posljedice velike fluktuacije osoblja i neučinkovitog upravljanja ljudskim resursima. Dosada su uloženi samo ograničeni napori u borbu protiv korupcije. Osobito je zanemarena potreba za jačanjem analitičkih i revizijskih kapaciteta porezne uprave. Javna nabava trpi zbog ukorijenjenih nedostataka, što utječe na dodjelu javnih sredstava. |
| --- | --- |

(11)

Loša kvaliteta poslovnog okruženja u Slovačkoj smanjuje privlačnost te zemlje i za strana i za domaća ulaganja. Za poslovno okruženje osobito je štetna nedostatna učinkovitost i kvaliteta javne uprave i pravosudnog sustava. U državnoj službi osjećaju se posljedice velike fluktuacije osoblja i neučinkovitog upravljanja ljudskim resursima. Dosada su uloženi samo ograničeni napori u borbu protiv korupcije. Osobito je zanemarena potreba za jačanjem analitičkih i revizijskih kapaciteta porezne uprave. Javna nabava trpi zbog ukorijenjenih nedostataka, što utječe na dodjelu javnih sredstava.

| (12) | Iako su nedavne promjene sustava oporezivanja pridonijele poboljšanju javnih financija, troškovi povezani sa starenjem stanovništva u budućnosti će opterećivati sadašnje relativno stabilno stanje duga u Slovačkoj. Dugoročna održivost javnih financija ovisi o sposobnosti vlade da poveća troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora. Opća razina učinkovitosti slovačkog zdravstvenog sustava je niska i sustav je manje uspješan u usporedbi s ostatkom EU-a. Vlada je donijela novu strategiju za zdravstvo za razdoblje 2014. – 2020. kako bi pokušala naći rješenje za nedostatke nacionalnog sustava zdravstva. Strategija se provodi, ali većina mjera još nije na snazi. Osim toga i dalje su prisutni nedostatci u ubiranju poreza i poreznoj upravi. |
| --- | --- |

(12)

Iako su nedavne promjene sustava oporezivanja pridonijele poboljšanju javnih financija, troškovi povezani sa starenjem stanovništva u budućnosti će opterećivati sadašnje relativno stabilno stanje duga u Slovačkoj. Dugoročna održivost javnih financija ovisi o sposobnosti vlade da poveća troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora. Opća razina učinkovitosti slovačkog zdravstvenog sustava je niska i sustav je manje uspješan u usporedbi s ostatkom EU-a. Vlada je donijela novu strategiju za zdravstvo za razdoblje 2014. – 2020. kako bi pokušala naći rješenje za nedostatke nacionalnog sustava zdravstva. Strategija se provodi, ali većina mjera još nije na snazi. Osim toga i dalje su prisutni nedostatci u ubiranju poreza i poreznoj upravi.

| (13) | Slabi rezultati ulaganja posljednjih godina mogu nepovoljno utjecati na izglede dugoročnog rasta Slovačke. Smanjenje privatnih ulaganja bilo je osobito izraženo između 2008. i 2013., a zbog smanjenja izravnih stranih ulaganja nefinancijska društva odgovorna su za približno 90 % pada ukupnih ulaganja. Ulaganja u kapitalna dobra u 2013. još su bila oko 13 % niža u realnim vrijednostima nego u 2008. Pa ipak, iako je pad javnih ulaganja bio znatno manji ipak ima značajne posljedice s obzirom na velike projekte prometne infrastrukture koji su ključni kako bi se mogao iskoristiti potencijal rasta središnjih i istočnih regija Slovačke. Administrativne i regulatorne prepreke povezane s planiranjem ulaganja te nedostatak transparentnosti i dugotrajnost postupaka za izdavanje građevinskih dozvola i dozvola za uporabu zemljišta koče javna ulaganja. Fondovi EU-a predstavljaju vrlo velik udio u ukupnim javnim ulaganjima u Slovačkoj u usporedbi s razinama u ostalim državama članicama u toj regiji. Osim toga, apsorpciju sredstava EU-a ometa slabo upravljanje postupcima planiranja, loš razvoj i odabir projekata te neispunjavanje zahtjeva povezanih s ocjenom utjecaja na okoliš. Upotreba posebno prilagođenih specifikacija u javnoj nabavi ograničava tržišno natjecanje i uzrokuje visoke konačne cijene. Bolji nadzor i veće stručno znanje u javnim tijelima uključenima u nabavu mogli bi pomoći prevladavanju tih problema. Nedostatna učinkovitost i kvaliteta javne uprave i pravosudnog sustava osobito su štetni za poslovno okruženje, a još nisu riješeni problemi kao što su reforma parničnog postupka i nejednaka raspodjela radnog opterećenja na sudovima. |
| --- | --- |

(13)

Slabi rezultati ulaganja posljednjih godina mogu nepovoljno utjecati na izglede dugoročnog rasta Slovačke. Smanjenje privatnih ulaganja bilo je osobito izraženo između 2008. i 2013., a zbog smanjenja izravnih stranih ulaganja nefinancijska društva odgovorna su za približno 90 % pada ukupnih ulaganja. Ulaganja u kapitalna dobra u 2013. još su bila oko 13 % niža u realnim vrijednostima nego u 2008. Pa ipak, iako je pad javnih ulaganja bio znatno manji ipak ima značajne posljedice s obzirom na velike projekte prometne infrastrukture koji su ključni kako bi se mogao iskoristiti potencijal rasta središnjih i istočnih regija Slovačke. Administrativne i regulatorne prepreke povezane s planiranjem ulaganja te nedostatak transparentnosti i dugotrajnost postupaka za izdavanje građevinskih dozvola i dozvola za uporabu zemljišta koče javna ulaganja. Fondovi EU-a predstavljaju vrlo velik udio u ukupnim javnim ulaganjima u Slovačkoj u usporedbi s razinama u ostalim državama članicama u toj regiji. Osim toga, apsorpciju sredstava EU-a ometa slabo upravljanje postupcima planiranja, loš razvoj i odabir projekata te neispunjavanje zahtjeva povezanih s ocjenom utjecaja na okoliš. Upotreba posebno prilagođenih specifikacija u javnoj nabavi ograničava tržišno natjecanje i uzrokuje visoke konačne cijene. Bolji nadzor i veće stručno znanje u javnim tijelima uključenima u nabavu mogli bi pomoći prevladavanju tih problema. Nedostatna učinkovitost i kvaliteta javne uprave i pravosudnog sustava osobito su štetni za poslovno okruženje, a još nisu riješeni problemi kao što su reforma parničnog postupka i nejednaka raspodjela radnog opterećenja na sudovima.

| (14) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovačke ekonomske politike i objavila je u izvješću o Slovačkoj za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Slovačkoj proteklih godina. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovačke ekonomske politike i objavila je u izvješću o Slovačkoj za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Slovačkoj proteklih godina. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (15) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti te je njegovo mišljenje (6) da Slovačka ispunjava Pakt o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti te je njegovo mišljenje (6) da Slovačka ispunjava Pakt o stabilnosti i rastu.

| (16) | S obzirom na europski semestar Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Slovačka bi trebala osigurati potpuno i pravodobno provođenje tih preporuka. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na europski semestar Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Slovačka bi trebala osigurati potpuno i pravodobno provođenje tih preporuka.

PREPORUČUJE Slovačkoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | poboljšanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sektora, među ostalim i poboljšanje upravljanja bolničkom skrbi i jačanja osnovne zdravstvene skrbi. Poduzimanje mjera za povećano ubiranje poreza; |
| --- | --- |

1.

poboljšanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sektora, među ostalim i poboljšanje upravljanja bolničkom skrbi i jačanja osnovne zdravstvene skrbi. Poduzimanje mjera za povećano ubiranje poreza;

| 2. | poduzimanje dodatnih mjera za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti poboljšavanjem poticajnih mjera, pružanjem druge prilike za obrazovanje i uvođenjem visoko kvalitetnih osposobljavanja posebno prilagođenih potrebama pojedinaca. Poboljšavanje poticaja namijenjenih ženama kako bi ostale na tržištu rada ili se vratile na njega putem boljeg pristupa ustanovama za čuvanje djece; |
| --- | --- |

2.

poduzimanje dodatnih mjera za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti poboljšavanjem poticajnih mjera, pružanjem druge prilike za obrazovanje i uvođenjem visoko kvalitetnih osposobljavanja posebno prilagođenih potrebama pojedinaca. Poboljšavanje poticaja namijenjenih ženama kako bi ostale na tržištu rada ili se vratile na njega putem boljeg pristupa ustanovama za čuvanje djece;

| 3. | poboljšavanje osposobljavanja nastavnika i privlačnosti nastave kao zanimanja kako bi se zaustavio pad obrazovnih rezultata. Veće sudjelovanje romske djece u redovnom obrazovanju te kvalitetnom ranom predškolskom odgoju i obrazovanju; |
| --- | --- |

3.

poboljšavanje osposobljavanja nastavnika i privlačnosti nastave kao zanimanja kako bi se zaustavio pad obrazovnih rezultata. Veće sudjelovanje romske djece u redovnom obrazovanju te kvalitetnom ranom predškolskom odgoju i obrazovanju;

| 4. | poticanje ulaganja u infrastrukturu, poboljšanje i racionalizacije upravnih postupaka za izdavanje dozvola za uporabu zemljišta i građevinskih dozvola. Povećanje tržišnog natjecanja u javnim natječajima i poboljšanje mehanizama nadzora u području javne nabave. |
| --- | --- |

4.

poticanje ulaganja u infrastrukturu, poboljšanje i racionalizacije upravnih postupaka za izdavanje dozvola za uporabu zemljišta i građevinskih dozvola. Povećanje tržišnog natjecanja u javnim natječajima i poboljšanje mehanizama nadzora u području javne nabave.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke, 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 122.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/14

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015.

(2015/C 272/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Finske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Finske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Finska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Finska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Finsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Finske u rješavanju preporuka za Finsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Finskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Posebno je potrebno usmjeriti pozornost na rizike povezane sa slabim izvoznim rezultatima u kontekstu industrijskog restrukturiranja. Smanjenje udjela na izvoznom tržištu i elektroničke industrije uglavnom je završeno, no ulaganja su i dalje mala, a potencijalni se rast smanjuje. Dug privatnog sektora stabilizirao se i nije razlog za izravnu zabrinutost, no potrebno ga je posebno pratiti zbog njegove relativno visoke razine. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Finsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Finske u rješavanju preporuka za Finsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Finskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Posebno je potrebno usmjeriti pozornost na rizike povezane sa slabim izvoznim rezultatima u kontekstu industrijskog restrukturiranja. Smanjenje udjela na izvoznom tržištu i elektroničke industrije uglavnom je završeno, no ulaganja su i dalje mala, a potencijalni se rast smanjuje. Dug privatnog sektora stabilizirao se i nije razlog za izravnu zabrinutost, no potrebno ga je posebno pratiti zbog njegove relativno visoke razine.

| (7) | Finska je 2. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Finska je 2. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Finska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu stabilnosti za 2015., koji je podnijela vlada koja odlazi s vlasti i koji se temelji na pretpostavci o nemijenjanju politika i obuhvaća razdoblje 2014.–2019., predviđa se da će se ukupni deficit, koji je porastao na 3,2 % BDP-a u 2014. i time prešao referentnu vrijednost od 3 % BDP-a, i dalje povećavati na 3,4 % BDP-a u 2015. te se postupno smanjivati na 3,1 % u 2017. i na 2,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti za 2015. očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u porasti tijekom razdoblja prognoze programa i doseći 67,8 % do 2019. Srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nije ostvaren do kraja razdoblja obuhvaćenog programom. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će deficit opće države Finske biti 3,3 % BDP-a u 2015. i 3,2 % BDP-a u 2016. te se predviđa da će udio duga u BDP-u porasti na 64,4 % BDP-a do 2016. Komisija je 13. svibnja 2015. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem je zaključila da se kriteriji deficita i duga smatraju neispunjenima. Međutim, 27. svibnja vlada koja dolazi na vlast objavila je strateški program, među ostalim planirane mjere konsolidacije. U skladu s ocjenom Komisije, ako se te mjere u potpunosti provedu, očekuje se da će smanjiti ukupni deficit znatno ispod 3 % BDP-a u 2016. Nakon pogoršanja u 2014. postoji još jedno odstupanje od potrebnog strukturnog napora u okviru preventivnog dijela u 2015. Predviđa se da će referentno mjerilo za rashode u 2015. bez sumnje biti ispunjeno. Stoga može doći do rizika značajnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema srednjoročnom cilju u razdoblju 2014.–2015., što će se trebati naknadno ponovno procijeniti. Uzimajući u obzir mjere koje je najavila vlada koja dolazi na vlast, u 2016. postoji rizik određenog odstupanja. Stoga će biti potrebne dodatne mjere kako bi se postigle potrebne strukturne prilagodbe. Na temelju njegove ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., kao i ocjenu mjera konsolidacije koje je vlada koja dolazi na vlast predstavila 27. svibnja, mišljenje je Vijeća da postoji rizik da Finska neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Iako je Finska ostvarila određen napredak u pogledu provođenja upravnih reformi, učinkovitost finskog javnog sektora mogla bi se i dalje poboljšavati, posebno u područjima koja će u budućnosti biti izložena pritiscima na troškove zbog starenja stanovništva.
  Socijalni su partneri postigli dogovor o sadržaju mirovinske reforme u jesen 2014., no još ga se mora odobriti. Povećanje sudjelovanja starijih radnika na tržištu rada ključno je zbog nedostatka fiskalne održivosti i planiranog povećanja zakonske dobi za umirovljenje. Rano napuštanje tržišta rada uglavnom je rezultat invaliditeta ili visokih naknada za nezaposlenost za starije radnike. Vladin zakon o reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljen je parlamentu u prosincu 2014., ali do parlamentarnih izbora u travnju 2015. nije pronađeno rješenje za uspostavljanje ravnoteže između upravnog modela velikih zajednica općina i autonomije pojedine općine zajamčene Ustavom te zakon nije donesen. Finske su općine relativno male, ali u usporedbi s ostalim europskim zemljama obavljaju brojne zadatke. Reforma ustroja općina napreduje uz određene zaostatke, a općine provode studije o prednostima spajanja. Prema Nacionalnom programu reformi za 2015. novi zakonodavni prijedlog mogao bi se dostaviti parlamentu do kraja 2016. |
| --- | --- |

(8)

Finska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu stabilnosti za 2015., koji je podnijela vlada koja odlazi s vlasti i koji se temelji na pretpostavci o nemijenjanju politika i obuhvaća razdoblje 2014.–2019., predviđa se da će se ukupni deficit, koji je porastao na 3,2 % BDP-a u 2014. i time prešao referentnu vrijednost od 3 % BDP-a, i dalje povećavati na 3,4 % BDP-a u 2015. te se postupno smanjivati na 3,1 % u 2017. i na 2,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti za 2015. očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u porasti tijekom razdoblja prognoze programa i doseći 67,8 % do 2019. Srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nije ostvaren do kraja razdoblja obuhvaćenog programom. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će deficit opće države Finske biti 3,3 % BDP-a u 2015. i 3,2 % BDP-a u 2016. te se predviđa da će udio duga u BDP-u porasti na 64,4 % BDP-a do 2016. Komisija je 13. svibnja 2015. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem je zaključila da se kriteriji deficita i duga smatraju neispunjenima. Međutim, 27. svibnja vlada koja dolazi na vlast objavila je strateški program, među ostalim planirane mjere konsolidacije. U skladu s ocjenom Komisije, ako se te mjere u potpunosti provedu, očekuje se da će smanjiti ukupni deficit znatno ispod 3 % BDP-a u 2016. Nakon pogoršanja u 2014. postoji još jedno odstupanje od potrebnog strukturnog napora u okviru preventivnog dijela u 2015. Predviđa se da će referentno mjerilo za rashode u 2015. bez sumnje biti ispunjeno. Stoga može doći do rizika značajnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema srednjoročnom cilju u razdoblju 2014.–2015., što će se trebati naknadno ponovno procijeniti. Uzimajući u obzir mjere koje je najavila vlada koja dolazi na vlast, u 2016. postoji rizik određenog odstupanja. Stoga će biti potrebne dodatne mjere kako bi se postigle potrebne strukturne prilagodbe. Na temelju njegove ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., kao i ocjenu mjera konsolidacije koje je vlada koja dolazi na vlast predstavila 27. svibnja, mišljenje je Vijeća da postoji rizik da Finska neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Iako je Finska ostvarila određen napredak u pogledu provođenja upravnih reformi, učinkovitost finskog javnog sektora mogla bi se i dalje poboljšavati, posebno u područjima koja će u budućnosti biti izložena pritiscima na troškove zbog starenja stanovništva.

Socijalni su partneri postigli dogovor o sadržaju mirovinske reforme u jesen 2014., no još ga se mora odobriti. Povećanje sudjelovanja starijih radnika na tržištu rada ključno je zbog nedostatka fiskalne održivosti i planiranog povećanja zakonske dobi za umirovljenje. Rano napuštanje tržišta rada uglavnom je rezultat invaliditeta ili visokih naknada za nezaposlenost za starije radnike. Vladin zakon o reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljen je parlamentu u prosincu 2014., ali do parlamentarnih izbora u travnju 2015. nije pronađeno rješenje za uspostavljanje ravnoteže između upravnog modela velikih zajednica općina i autonomije pojedine općine zajamčene Ustavom te zakon nije donesen. Finske su općine relativno male, ali u usporedbi s ostalim europskim zemljama obavljaju brojne zadatke. Reforma ustroja općina napreduje uz određene zaostatke, a općine provode studije o prednostima spajanja. Prema Nacionalnom programu reformi za 2015. novi zakonodavni prijedlog mogao bi se dostaviti parlamentu do kraja 2016.

| (9) | Kada je riječ o starenju stanovništva i smanjenju stanovništva u radno aktivnoj dobi, važno je da tržište rada ima pristup cjelokupnoj potencijalnoj radnoj snazi. Finska je u tom području ostvarila određen napredak i provela nekoliko mjera, uključujući bolju organizaciju subvencija za plaće s posebnim naglaskom na starije osobe te bolju organizaciju javne službe za zapošljavanje. Stopa nezaposlenosti u 2014. bila je 8,7 % i dalje je u porastu, posebice među mladima i starijim radnicima. Sporazumom o umjerenim plaćama iz 2013. podržava se povrat troškova i izvozna konkurentnost manjim rastom jediničnih troškova rada. |
| --- | --- |

(9)

Kada je riječ o starenju stanovništva i smanjenju stanovništva u radno aktivnoj dobi, važno je da tržište rada ima pristup cjelokupnoj potencijalnoj radnoj snazi. Finska je u tom području ostvarila određen napredak i provela nekoliko mjera, uključujući bolju organizaciju subvencija za plaće s posebnim naglaskom na starije osobe te bolju organizaciju javne službe za zapošljavanje. Stopa nezaposlenosti u 2014. bila je 8,7 % i dalje je u porastu, posebice među mladima i starijim radnicima. Sporazumom o umjerenim plaćama iz 2013. podržava se povrat troškova i izvozna konkurentnost manjim rastom jediničnih troškova rada.

| (10) | Finska je ostvarila određen napredak u pogledu jačanja kapaciteta za isporuku inovativnih proizvoda. Vlada provodi sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i financiranja. Mjere politike za čistu tehnologiju, biotehnologiju i digitalizaciju perspektivne su, ali su relativno malih razmjera. Iako su ulaganja u području istraživanja i razvoja među najvećima u Uniji, Finska se i dalje susreće s izazovima njihova pretvaranja u uspješne izvozne proizvode i usluge. Vlada nastoji pojednostavniti sustave podrške za poduzeća i poboljšati njihovu učinkovitost, povećati financijska sredstva za novoosnovana poduzeća i promicati njihovu internacionalizaciju. Razina ulaganja u Finskoj i dalje je svejedno niska, poteškoće pri izvozu još postoje, a zaposlenost je pala. Potrebno je uložiti napore i u poboljšanje tržišnog natjecanja na tržištima proizvoda i usluga, posebice u maloprodajnom sektoru, koji je i dalje u velikoj mjeri koncentriran. |
| --- | --- |

(10)

Finska je ostvarila određen napredak u pogledu jačanja kapaciteta za isporuku inovativnih proizvoda. Vlada provodi sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i financiranja. Mjere politike za čistu tehnologiju, biotehnologiju i digitalizaciju perspektivne su, ali su relativno malih razmjera. Iako su ulaganja u području istraživanja i razvoja među najvećima u Uniji, Finska se i dalje susreće s izazovima njihova pretvaranja u uspješne izvozne proizvode i usluge. Vlada nastoji pojednostavniti sustave podrške za poduzeća i poboljšati njihovu učinkovitost, povećati financijska sredstva za novoosnovana poduzeća i promicati njihovu internacionalizaciju. Razina ulaganja u Finskoj i dalje je svejedno niska, poteškoće pri izvozu još postoje, a zaposlenost je pala. Potrebno je uložiti napore i u poboljšanje tržišnog natjecanja na tržištima proizvoda i usluga, posebice u maloprodajnom sektoru, koji je i dalje u velikoj mjeri koncentriran.

| (11) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske, koju je objavila u izvješću za Finsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Finskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske, koju je objavila u izvješću za Finsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Finskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

| (12) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (13) | S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ove ocjene Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ove ocjene Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 3. u nastavku.

| (14) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Finska bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme, |
| --- | --- |

(14)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Finska bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

PREPORUČUJE Finskoj da u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | postići fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,1 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i od 0,5 % BDP u 2016; nastaviti napore ublažavanja nedostatka fiskalne održivosti i učvršćivanja uvjeta za rast; |
| --- | --- |

1.

postići fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,1 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i od 0,5 % BDP u 2016; nastaviti napore ublažavanja nedostatka fiskalne održivosti i učvršćivanja uvjeta za rast;

| 2. | donijeti usuglašenu mirovinsku reformu i postupno ukloniti mogućnosti ranog izlaska s tržišta rada; osigurati učinkovito oblikovanje i provedbu upravnih reformi u pogledu ustroja općina te socijalnih i zdravstvenih usluga radi povećanja produktivnosti i učinkovitosti pružanja javnih usluga uz zajamčenu kvalitetu; |
| --- | --- |

2.

donijeti usuglašenu mirovinsku reformu i postupno ukloniti mogućnosti ranog izlaska s tržišta rada; osigurati učinkovito oblikovanje i provedbu upravnih reformi u pogledu ustroja općina te socijalnih i zdravstvenih usluga radi povećanja produktivnosti i učinkovitosti pružanja javnih usluga uz zajamčenu kvalitetu;

| 3. | poduzeti napore na poboljšanju zapošljivosti mladih osoba, starijih radnika te dugotrajno nezaposlenih, s posebnim naglaskom na razvoju radnih vještina; promicati kretanja plaća u skladu s produktivnošću, u potpunosti poštujući ulogu socijalnih partnera te u skladu s nacionalnim praksama; |
| --- | --- |

3.

poduzeti napore na poboljšanju zapošljivosti mladih osoba, starijih radnika te dugotrajno nezaposlenih, s posebnim naglaskom na razvoju radnih vještina; promicati kretanja plaća u skladu s produktivnošću, u potpunosti poštujući ulogu socijalnih partnera te u skladu s nacionalnim praksama;

| 4. | poduzeti mjere otvaranja maloprodajnog sektora učinkovitom tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

4.

poduzeti mjere otvaranja maloprodajnog sektora učinkovitom tržišnom natjecanju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Finske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 127.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/18

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2015.

(2015/C 272/05)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Švedske za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Švedske za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Švedsku utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Švedsku utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Švedsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Švedske u rješavanju preporuka za Švedsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Posebice, zaduženost kućanstava i dalje je vrlo visoka te i dalje raste kao posljedica sve većih cijena stambenih nekretnina, trajno niskih kamata te jakih poreznih inicijativa i ograničenja ponude stambenih nekretnina. I dalje je potrebno posvetiti pozornost makroekonomskim kretanjima povezanima s privatnim dugom. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Švedsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Švedske u rješavanju preporuka za Švedsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Posebice, zaduženost kućanstava i dalje je vrlo visoka te i dalje raste kao posljedica sve većih cijena stambenih nekretnina, trajno niskih kamata te jakih poreznih inicijativa i ograničenja ponude stambenih nekretnina. I dalje je potrebno posvetiti pozornost makroekonomskim kretanjima povezanima s privatnim dugom.

| (7) | Švedska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 24. travnja 2015. Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Švedska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 24. travnja 2015. Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu konvergencije za 2015. vlada planira da će se ukupni deficit postupno sniziti na 1,4 % BDP-a u 2015. i doseći ravnotežu u 2018. te i dalje ispunjavati srednjoročni cilj, a to je 1 % BDP-a, tijekom programskog razdoblja. Očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u doseći vrhunac u 2015. sa 44,2 % te postupno padati na 40,0 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Međutim, mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje morat će se utvrditi. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će strukturni saldo biti u skladu sa srednjoročnim ciljem od – 1 % u 2015. i da će se poboljšati na – 0,9 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Švedska biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu konvergencije za 2015. vlada planira da će se ukupni deficit postupno sniziti na 1,4 % BDP-a u 2015. i doseći ravnotežu u 2018. te i dalje ispunjavati srednjoročni cilj, a to je 1 % BDP-a, tijekom programskog razdoblja. Očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u doseći vrhunac u 2015. sa 44,2 % te postupno padati na 40,0 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Međutim, mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje morat će se utvrditi. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će strukturni saldo biti u skladu sa srednjoročnim ciljem od – 1 % u 2015. i da će se poboljšati na – 0,9 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Švedska biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Za razliku od drugih država članica, cijene stambenih nekretnina u Švedskoj nisu jače korigirane i ponovno su u snažnom porastu od sredine 2013. Prema detaljnom preispitivanju koje je provela Komisija čini se da su cijene stambenih nekretnina u Švedskoj iznad svojih temeljnih vrijednosti. To se djelomično pripisuje povoljnim temeljima kao što su viši raspoloživi dohodak, niske kamate i snažna demografska kretanja. Međutim, u izvješću za Švedsku utvrđeni su pokretači cijena stambenih nekretnina i sa strane ponude i sa strane potražnje. Kada je riječ o potražnji, kreditni su poticaji posebno povoljni. Isto tako, švedski porezni sustav, kojim se omogućuju najjače porezne inicijative za vlasništvo nad stambenim nekretninama u Uniji, ima tendenciju podizanja cijena stambenih nekretnina. Time se s druge strane potiče rast zaduženosti švedskih kućanstava, koja je visoka i najbrže raste u Uniji. Iako je ukupna imovina kućanstava velika, a raspoloživi dohodak proteklih godina porastao, sektor kućanstava osjetljiviji je nego prije te zaduženost kućanstava sadržava rizik za makroekonomsku stabilnost. Učinke pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja osobnog dohotka trebalo bi riješiti postupnim ograničavanjem odbitka poreza na hipotekarne kamate ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu. Osim toga, potrebno je uložiti napore u ubrzanje spore otplate hipotekarnih kredita radi smanjenja porasta zaduženosti kućanstava. |
| --- | --- |

(9)

Za razliku od drugih država članica, cijene stambenih nekretnina u Švedskoj nisu jače korigirane i ponovno su u snažnom porastu od sredine 2013. Prema detaljnom preispitivanju koje je provela Komisija čini se da su cijene stambenih nekretnina u Švedskoj iznad svojih temeljnih vrijednosti. To se djelomično pripisuje povoljnim temeljima kao što su viši raspoloživi dohodak, niske kamate i snažna demografska kretanja. Međutim, u izvješću za Švedsku utvrđeni su pokretači cijena stambenih nekretnina i sa strane ponude i sa strane potražnje. Kada je riječ o potražnji, kreditni su poticaji posebno povoljni. Isto tako, švedski porezni sustav, kojim se omogućuju najjače porezne inicijative za vlasništvo nad stambenim nekretninama u Uniji, ima tendenciju podizanja cijena stambenih nekretnina. Time se s druge strane potiče rast zaduženosti švedskih kućanstava, koja je visoka i najbrže raste u Uniji. Iako je ukupna imovina kućanstava velika, a raspoloživi dohodak proteklih godina porastao, sektor kućanstava osjetljiviji je nego prije te zaduženost kućanstava sadržava rizik za makroekonomsku stabilnost. Učinke pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja osobnog dohotka trebalo bi riješiti postupnim ograničavanjem odbitka poreza na hipotekarne kamate ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu. Osim toga, potrebno je uložiti napore u ubrzanje spore otplate hipotekarnih kredita radi smanjenja porasta zaduženosti kućanstava.

| (10) | Kada je riječ o ponudi, strukturnom se neučinkovitošću dovodi do nedostatka stambenog prostora i porasta cijena stambenih nekretnina. Tim se ograničenjima smanjuje mobilnost radnika, a ugrožene su skupine izloženije socijalnim izazovima. Ponuda je smanjena neučinkovitim iskorištavanjem postojećeg stambenog prostora i strukturnim nedostatkom ulaganja u novogradnju. Posebno bi trebalo pojačati poticaje općinama da aktivno promiču ulaganja u gradnju i riješe stambene potrebe ugroženih skupina. Treba potaknuti tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, za što bi trebalo osigurati potpuno transparentne postupke javne nabave. Postupci planiranja i žalbeni postupci dugotrajni su i složeni te bi ih trebalo pojednostavniti. Nefleksibilnost tržišta najma nekretnina, za koje se čini da nedostatno ublažava pritisak na cijene stambenih nekretnina ili ne ispunjava potrebe za mobilnošću, uglavnom je posljedica visoke razine kontrole najamnina. Nefleksibilnost bi trebalo riješiti postupnom reformom sustava za utvrđivanje najamnina. Time bi se omogućile veće razlike u razini najamnina, što bi moglo dovesti do učinkovitijeg iskorištavanja postojećeg stambenog prostora i veće slobode sklapanja ugovora između stanara i stanodavca. |
| --- | --- |

(10)

Kada je riječ o ponudi, strukturnom se neučinkovitošću dovodi do nedostatka stambenog prostora i porasta cijena stambenih nekretnina. Tim se ograničenjima smanjuje mobilnost radnika, a ugrožene su skupine izloženije socijalnim izazovima. Ponuda je smanjena neučinkovitim iskorištavanjem postojećeg stambenog prostora i strukturnim nedostatkom ulaganja u novogradnju. Posebno bi trebalo pojačati poticaje općinama da aktivno promiču ulaganja u gradnju i riješe stambene potrebe ugroženih skupina. Treba potaknuti tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, za što bi trebalo osigurati potpuno transparentne postupke javne nabave. Postupci planiranja i žalbeni postupci dugotrajni su i složeni te bi ih trebalo pojednostavniti. Nefleksibilnost tržišta najma nekretnina, za koje se čini da nedostatno ublažava pritisak na cijene stambenih nekretnina ili ne ispunjava potrebe za mobilnošću, uglavnom je posljedica visoke razine kontrole najamnina. Nefleksibilnost bi trebalo riješiti postupnom reformom sustava za utvrđivanje najamnina. Time bi se omogućile veće razlike u razini najamnina, što bi moglo dovesti do učinkovitijeg iskorištavanja postojećeg stambenog prostora i veće slobode sklapanja ugovora između stanara i stanodavca.

| (11) | Vlada poduzima korake kako bi poboljšala obrazovne rezultate nakon znatnog pogoršanja u prošlom desetljeću, što uzrokuje relativno visoku nezaposlenost mladih. Vlada poduzima i mjere kako bi olakšala prijelaz sa školovanja na tržište rada te poboljšala integraciju mladih s nižim stupnjem obrazovanja i osoba migrantskog podrijetla na tržište rada. Napredak u tom području morat će se pratiti. |
| --- | --- |

(11)

Vlada poduzima korake kako bi poboljšala obrazovne rezultate nakon znatnog pogoršanja u prošlom desetljeću, što uzrokuje relativno visoku nezaposlenost mladih. Vlada poduzima i mjere kako bi olakšala prijelaz sa školovanja na tržište rada te poboljšala integraciju mladih s nižim stupnjem obrazovanja i osoba migrantskog podrijetla na tržište rada. Napredak u tom području morat će se pratiti.

| (12) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske, koju je objavila u izvješću za Švedsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Švedskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Švedskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske, koju je objavila u izvješću za Švedsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Švedskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Švedskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporuci 1. u nastavku.

| (13) | Vijeće je u s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) da je Švedska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(13)

Vijeće je u s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) da je Švedska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

| (14) | S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE Švedskoj da u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | riješiti rast zaduženosti kućanstava prilagodbom fiskalnih poticaja, posebice postupnim ograničavanjem poreznih odbitaka za hipotekarne kamate ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu te ubrzavanjem otplate hipotekarnih kredita; ublažiti strukturni deficit nekretnina, potaknuti tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, pojednostavniti postupak planiranja i žalbeni postupak za gradnju te preispitati sustav za utvrđivanje najamnina kako bi se razine najamnina više usmjerile na tržište. |
| --- | --- |

1.

riješiti rast zaduženosti kućanstava prilagodbom fiskalnih poticaja, posebice postupnim ograničavanjem poreznih odbitaka za hipotekarne kamate ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu te ubrzavanjem otplate hipotekarnih kredita; ublažiti strukturni deficit nekretnina, potaknuti tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, pojednostavniti postupak planiranja i žalbeni postupak za gradnju te preispitati sustav za utvrđivanje najamnina kako bi se razine najamnina više usmjerile na tržište.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 132.).

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/21

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2015.

(2015/C 272/06)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Ujedinjena Kraljevina utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Ujedinjena Kraljevina utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u rješavanju preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Ujedinjenoj Kraljevini postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Pozornost i dalje posebno treba posvetiti rizicima u pogledu visoke razine zaduženosti kućanstava, što je povezano i sa strukturnim značajkama tržišta stambenih nekretnina. Otpornost gospodarstva i financijskog sektora porasla je. Međutim, nedostatak stambenih nekretnina trajan je i vjerojatno će srednjoročno potaknuti visoke cijene stambenih nekretnina, što će i dalje smanjivati otpornost sektora na rizike. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u rješavanju preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Ujedinjenoj Kraljevini postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Pozornost i dalje posebno treba posvetiti rizicima u pogledu visoke razine zaduženosti kućanstava, što je povezano i sa strukturnim značajkama tržišta stambenih nekretnina. Otpornost gospodarstva i financijskog sektora porasla je. Međutim, nedostatak stambenih nekretnina trajan je i vjerojatno će srednjoročno potaknuti visoke cijene stambenih nekretnina, što će i dalje smanjivati otpornost sektora na rizike.

| (7) | Ujedinjena Kraljevina dostavila je 26. ožujka 2015. svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Ujedinjena Kraljevina dostavila je 26. ožujka 2015. svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2014. – 2015. planira poboljšanje ukupnog deficita sa 4,3 % BDP-a u 2015. – 2016. na 2,2 % BDP-a u 2016. – 2017. kako bi se u 2019. – 2020. ostvario višak od 0,1 % BDP-a. Programom konvergencije nije obuhvaćen srednjoročni cilj. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac u 2015.– 2016 sa 88,8 % te postupno padati na 81,4 % u 2019. – 2020. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da Ujedinjena Kraljevina neće smanjiti prekomjerni deficit do 2014. – 2015., roka koji je utvrdilo Vijeće. Isto tako, fiskalni napor bio je na nižoj razini nego što je preporučilo Vijeće. Stoga je Vijeće 19. lipnja u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovite mjere kao odgovor na preporuku Vijeća u pogledu preporuke o prekomjernom deficitu od 2. prosinca 2009. te je izdalo novu preporuku u kojoj od Ujedinjene Kraljevine traži smanjenje deficita do 2016. – 2017. Program konvergencije u skladu je s novim rokom (2016. – 2017.) u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017. te ostvariti preporučeni fiskalni napor. Mjere podupiranja planiranih stopa deficita počevši od 2015. – 2016. već su utvrđene, no potrebna su namjenska resorna ograničenja rashoda. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Ujedinjena Kraljevina biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2014. – 2015. planira poboljšanje ukupnog deficita sa 4,3 % BDP-a u 2015. – 2016. na 2,2 % BDP-a u 2016. – 2017. kako bi se u 2019. – 2020. ostvario višak od 0,1 % BDP-a. Programom konvergencije nije obuhvaćen srednjoročni cilj. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac u 2015.– 2016 sa 88,8 % te postupno padati na 81,4 % u 2019. – 2020. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da Ujedinjena Kraljevina neće smanjiti prekomjerni deficit do 2014. – 2015., roka koji je utvrdilo Vijeće. Isto tako, fiskalni napor bio je na nižoj razini nego što je preporučilo Vijeće. Stoga je Vijeće 19. lipnja u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovite mjere kao odgovor na preporuku Vijeća u pogledu preporuke o prekomjernom deficitu od 2. prosinca 2009. te je izdalo novu preporuku u kojoj od Ujedinjene Kraljevine traži smanjenje deficita do 2016. – 2017. Program konvergencije u skladu je s novim rokom (2016. – 2017.) u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017. te ostvariti preporučeni fiskalni napor. Mjere podupiranja planiranih stopa deficita počevši od 2015. – 2016. već su utvrđene, no potrebna su namjenska resorna ograničenja rashoda. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Ujedinjena Kraljevina biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Moguće je da će visoka, a potencijalno i prekomjerna razina zaduženosti kućanstava stvoriti makroekonomsku neravnotežu koja je rizična za gospodarstvo Ujedinjene Kraljevine. Iako je zaduženost sektora kućanstava u stalnom umjerenom padu, i dalje je visoka te uzrokuje izloženost Ujedinjene Kraljevine rizicima koji bi mogli utjecati na gospodarski rast i financijsku stabilnost. Sredinom 2014. Odbor za financijsku politiku Bank of England najavio je dvije mjere za ublažavanje rizika povezanih s visokom zaduženošću kućanstava. Preporučio je hipotekarnim zajmodavcima da provedu „test otpornosti na kamatne stope” kako bi ocijenili sposobnost zajmoprimaca da ispune hipotekarne obveze u uvjetima rasta kamatnih stopa. Isto tako, hipotekarnim je zajmodavcima preporučio da udio hipoteka pri omjerima kredita i dohotka od 4,5 i više ograniče na 15 % novih hipoteka. Učinak tih mjera trebalo bi pozorno pratiti.
  U nacionalnom okviru politike planiranja provode se brojne reforme, ali vjerojatno neće imati kratkoročni učinak. Odgovor lokalnih nadležnih tijela na reformu sve veće ponude stambenih nekretnina potrebno je pobliže pratiti. |
| --- | --- |

(9)

Moguće je da će visoka, a potencijalno i prekomjerna razina zaduženosti kućanstava stvoriti makroekonomsku neravnotežu koja je rizična za gospodarstvo Ujedinjene Kraljevine. Iako je zaduženost sektora kućanstava u stalnom umjerenom padu, i dalje je visoka te uzrokuje izloženost Ujedinjene Kraljevine rizicima koji bi mogli utjecati na gospodarski rast i financijsku stabilnost. Sredinom 2014. Odbor za financijsku politiku Bank of England najavio je dvije mjere za ublažavanje rizika povezanih s visokom zaduženošću kućanstava. Preporučio je hipotekarnim zajmodavcima da provedu „test otpornosti na kamatne stope” kako bi ocijenili sposobnost zajmoprimaca da ispune hipotekarne obveze u uvjetima rasta kamatnih stopa. Isto tako, hipotekarnim je zajmodavcima preporučio da udio hipoteka pri omjerima kredita i dohotka od 4,5 i više ograniče na 15 % novih hipoteka. Učinak tih mjera trebalo bi pozorno pratiti.

U nacionalnom okviru politike planiranja provode se brojne reforme, ali vjerojatno neće imati kratkoročni učinak. Odgovor lokalnih nadležnih tijela na reformu sve veće ponude stambenih nekretnina potrebno je pobliže pratiti.

| (10) | Tržište rada Ujedinjene Kraljevine zadnjih godina bilježi dobre rezultate, a predviđa se da će tako i ostati. Stopa zaposlenosti dosegla je 76,5 % u 2014., a stopa nezaposlenosti stalno je padala i dosegla 6 % te se očekuje da će u 2015. i dalje padati. Usprkos pozitivnim trendovima u pogledu rezultata tržišta rada socijalni izazovi i dalje su prisutni. Stopa osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada neznatno je porasla sa 13 % u 2012. na 13,2 % u 2013., u usporedbi s prosjekom EU-a koji iznosi 10,7 %. Razlika u udjelu žena (42,6 % u 2013.) i muškaraca (13,2 % u 2013.) u radu u nepunom radnom vremenu jedna je od najvećih u Uniji. Postotak žena koje nisu aktivne ili rade u nepunom radnom vremenu zbog osobnih i obiteljskih obveza (12,5 %) bio je u 2013. gotovo dvaput veći od prosjeka u EU-u (6,3 %). Izazovi su i zaposlenost mladih te uključenost poslodavaca u području stručne prakse. Pozornost treba usmjeriti i na još jedno područje povezano sa zaposlenošću mladih, a to su obrazovanje i vještine. Velik broj mladih ima relativno nisku razinu osnovnih vještina. Provedba mjera kojima bi se riješila reforma socijalne skrbi i skrb za djecu ograničena je. Udio djece koja žive u kućanstvima u kojima nema zaposlenih u Ujedinjenoj Kraljevini i dalje je među najvećima u Uniji. Osim toga, iako je ponuda u sustavu skrbi za djecu nedavno porasla, dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena i dalje je problem. |
| --- | --- |

(10)

Tržište rada Ujedinjene Kraljevine zadnjih godina bilježi dobre rezultate, a predviđa se da će tako i ostati. Stopa zaposlenosti dosegla je 76,5 % u 2014., a stopa nezaposlenosti stalno je padala i dosegla 6 % te se očekuje da će u 2015. i dalje padati. Usprkos pozitivnim trendovima u pogledu rezultata tržišta rada socijalni izazovi i dalje su prisutni. Stopa osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada neznatno je porasla sa 13 % u 2012. na 13,2 % u 2013., u usporedbi s prosjekom EU-a koji iznosi 10,7 %. Razlika u udjelu žena (42,6 % u 2013.) i muškaraca (13,2 % u 2013.) u radu u nepunom radnom vremenu jedna je od najvećih u Uniji. Postotak žena koje nisu aktivne ili rade u nepunom radnom vremenu zbog osobnih i obiteljskih obveza (12,5 %) bio je u 2013. gotovo dvaput veći od prosjeka u EU-u (6,3 %). Izazovi su i zaposlenost mladih te uključenost poslodavaca u području stručne prakse. Pozornost treba usmjeriti i na još jedno područje povezano sa zaposlenošću mladih, a to su obrazovanje i vještine. Velik broj mladih ima relativno nisku razinu osnovnih vještina. Provedba mjera kojima bi se riješila reforma socijalne skrbi i skrb za djecu ograničena je. Udio djece koja žive u kućanstvima u kojima nema zaposlenih u Ujedinjenoj Kraljevini i dalje je među najvećima u Uniji. Osim toga, iako je ponuda u sustavu skrbi za djecu nedavno porasla, dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena i dalje je problem.

| (11) | Poticanjem javnih i privatnih ulaganja pomoglo bi se poboljšati produktivnost i konkurentnost, koji su ključni izazovi za Ujedinjenu Kraljevinu. Potreba za ulaganjima u visokokvalitetnu infrastrukturu dio je nacionalnog plana za infrastrukturu iz prosinca 2014., koji je ažuriran te mu je prošireno područje primjene. Očekuje se da će plan većinom financirati privatni sektor, ali je i dalje upitno u kolikoj mjeri. To je rizik za uspjeh plana iako je zabilježen znatan napredak u osiguravanju pravovremenih informacija o njegovoj provedbi. Ujedinjena Kraljevina trebala bi osigurati da sustavi oporezivanja poduzeća budu usmjereni na ulaganja, osobito putem predstojećeg preispitivanja poslovnih stopa. |
| --- | --- |

(11)

Poticanjem javnih i privatnih ulaganja pomoglo bi se poboljšati produktivnost i konkurentnost, koji su ključni izazovi za Ujedinjenu Kraljevinu. Potreba za ulaganjima u visokokvalitetnu infrastrukturu dio je nacionalnog plana za infrastrukturu iz prosinca 2014., koji je ažuriran te mu je prošireno područje primjene. Očekuje se da će plan većinom financirati privatni sektor, ali je i dalje upitno u kolikoj mjeri. To je rizik za uspjeh plana iako je zabilježen znatan napredak u osiguravanju pravovremenih informacija o njegovoj provedbi. Ujedinjena Kraljevina trebala bi osigurati da sustavi oporezivanja poduzeća budu usmjereni na ulaganja, osobito putem predstojećeg preispitivanja poslovnih stopa.

| (12) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine, koju je objavila u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Ujedinjenoj Kraljevini u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine, koju je objavila u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Ujedinjenoj Kraljevini u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

| (13) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(13)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (14) | S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 2. i 3. u nastavku, |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 2. i 3. u nastavku,

PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | osigurati učinkovite mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita i nastojati trajno smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017., osobito utvrđivanjem prioriteta u kapitalnim rashodima; |
| --- | --- |

1.

osigurati učinkovite mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita i nastojati trajno smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017., osobito utvrđivanjem prioriteta u kapitalnim rashodima;

| 2. | poduzeti daljnje mjere poticanja ponude u sektoru stambenih nekretnina, među ostalim provođenjem reformi nacionalnog okvira politike planiranja; |
| --- | --- |

2.

poduzeti daljnje mjere poticanja ponude u sektoru stambenih nekretnina, među ostalim provođenjem reformi nacionalnog okvira politike planiranja;

| 3. | riješiti neusklađenost vještina povećanjem uključenosti poslodavaca u osiguravanju stručne prakse; poduzeti mjere daljnjeg smanjenja broja mladih s niskom razinom osnovnih vještina; dalje poboljšati dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena. |
| --- | --- |

3.

riješiti neusklađenost vještina povećanjem uključenosti poslodavaca u osiguravanju stručne prakse; poduzeti mjere daljnjeg smanjenja broja mladih s niskom razinom osnovnih vještina; dalje poboljšati dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 136.).

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/24

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2015.

(2015/C 272/07)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. (3) One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. (3) One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Belgije za 2014. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Belgije za 2014. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Belgiju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Belgiju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Belgiju za 2015. Njime je ocijenjen napredak Belgije u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Belgiji postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u okviru politika i praćenje. Poseban je rizik i dalje kretanje vanjske konkurentnosti te zaslužuje pozornost jer bi ponovno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku stabilnost. Daljnjim mjerama za osiguravanje konvergencije troškovnih parametara usporio bi se pad zaposlenosti u sektorima razmjenjivih dobara, a opipljivi napredak prema smanjenju povijesnog troškovnog jaza mogao bi se pojačati preusmjeravanjem poreza prema poreznim osnovicama koje nisu povezane s radom. Javni dug i dalje je visok, ali nekoliko čimbenika ublažuje povezane makroekonomske rizike. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Belgiju za 2015. Njime je ocijenjen napredak Belgije u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Belgiji postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u okviru politika i praćenje. Poseban je rizik i dalje kretanje vanjske konkurentnosti te zaslužuje pozornost jer bi ponovno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku stabilnost. Daljnjim mjerama za osiguravanje konvergencije troškovnih parametara usporio bi se pad zaposlenosti u sektorima razmjenjivih dobara, a opipljivi napredak prema smanjenju povijesnog troškovnog jaza mogao bi se pojačati preusmjeravanjem poreza prema poreznim osnovicama koje nisu povezane s radom. Javni dug i dalje je visok, ali nekoliko čimbenika ublažuje povezane makroekonomske rizike.

| (7) | Belgija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Belgija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Trenutačno se na Belgiju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga u razdoblju 2014. – 2016. Komisija je 27. veljače 2015. izdala izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a s obzirom na to da se nije očekivalo da će Belgija ostvariti dovoljan napredak u pogledu usklađenosti s pravilom duga u razdoblju 2014. – 2015. i da je u 2014. prekršena referentna vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza upućuje na zaključak da bi se kriterij duga trebao smatrati ispunjenim u to vrijeme, a prekomjerni deficit iznad referentne vrijednosti bio je blizu te vrijednosti, privremen i izniman (zbog metodoloških statističkih promjena). Analiza je velikim dijelom i dalje važeća. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje strukturnog salda kako bi do 2018. postigla uravnoteženi proračun u strukturnom smislu. Međutim, ponovno izračunan strukturni saldo (6) upućuje na strukturni deficit 0,3 % BDP-a u 2018. Vlada ne planira u programskom razdoblju ostvariti srednjoročni cilj, a to je suficit od 0,75 % BDP-a u strukturnom smislu. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 106,9 % u 2015. i postupno pasti na 102 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Međutim, nisu dovoljno precizno utvrđene mjere potrebne za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će rast neto rashoda u 2015. biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode. Međutim, postoji rizik od određenog odstupanja u razdoblju od 2014. do 2015., uglavnom zbog odstupanja u 2014. Ako se politika ne promijeni, postoji i rizik od znatnog odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju od 2015. do 2016. Stoga će za obje godine biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Belgija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Trenutačno se na Belgiju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga u razdoblju 2014. – 2016. Komisija je 27. veljače 2015. izdala izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a s obzirom na to da se nije očekivalo da će Belgija ostvariti dovoljan napredak u pogledu usklađenosti s pravilom duga u razdoblju 2014. – 2015. i da je u 2014. prekršena referentna vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza upućuje na zaključak da bi se kriterij duga trebao smatrati ispunjenim u to vrijeme, a prekomjerni deficit iznad referentne vrijednosti bio je blizu te vrijednosti, privremen i izniman (zbog metodoloških statističkih promjena). Analiza je velikim dijelom i dalje važeća. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje strukturnog salda kako bi do 2018. postigla uravnoteženi proračun u strukturnom smislu. Međutim, ponovno izračunan strukturni saldo (6) upućuje na strukturni deficit 0,3 % BDP-a u 2018. Vlada ne planira u programskom razdoblju ostvariti srednjoročni cilj, a to je suficit od 0,75 % BDP-a u strukturnom smislu. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 106,9 % u 2015. i postupno pasti na 102 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Međutim, nisu dovoljno precizno utvrđene mjere potrebne za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će rast neto rashoda u 2015. biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode. Međutim, postoji rizik od određenog odstupanja u razdoblju od 2014. do 2015., uglavnom zbog odstupanja u 2014. Ako se politika ne promijeni, postoji i rizik od znatnog odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju od 2015. do 2016. Stoga će za obje godine biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Belgija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Savezna vlada postigla je dogovor o velikoj mirovinskoj reformi čiji je cilj smanjiti razliku između stvarne dobi umirovljenja i zakonske dobi za umirovljenje te potonju povećati. Dob za prijevremeno umirovljenje treba nakon 2016. dodatno povećati na 63 godine do 2018., s minimalno 42 godine radnog staža od 2019. nadalje. Dugoročno postoje planovi za povećanje zakonske dobi za umirovljenje sa 65 na 66 godina u 2025. te na 67 godina u 2030. Planira se postupno uvođenje mirovinskog sustava na temelju bodova s mehanizmima prilagodbe kojima se reagira na demografska ili gospodarska kretanja kao što su duži životni vijek ili promjene stope ekonomske ovisnosti. Uspješna strategija konsolidacije kojom se ublažava utjecaj starenja stanovništva na proračun i osigurava dugoročna održivost javnih financija ovisi o brzoj provedbi mirovinske reforme. S obzirom na to da i dalje nema mnogo inicijativa kojima bi se potaknula zapošljivost starijih radnika, te mirovinske reforme trebalo bi popratiti mjerama za poticanje zapošljavanja i reformama tržišta rada kojima se omogućuje aktivno starenje. |
| --- | --- |

(9)

Savezna vlada postigla je dogovor o velikoj mirovinskoj reformi čiji je cilj smanjiti razliku između stvarne dobi umirovljenja i zakonske dobi za umirovljenje te potonju povećati. Dob za prijevremeno umirovljenje treba nakon 2016. dodatno povećati na 63 godine do 2018., s minimalno 42 godine radnog staža od 2019. nadalje. Dugoročno postoje planovi za povećanje zakonske dobi za umirovljenje sa 65 na 66 godina u 2025. te na 67 godina u 2030. Planira se postupno uvođenje mirovinskog sustava na temelju bodova s mehanizmima prilagodbe kojima se reagira na demografska ili gospodarska kretanja kao što su duži životni vijek ili promjene stope ekonomske ovisnosti. Uspješna strategija konsolidacije kojom se ublažava utjecaj starenja stanovništva na proračun i osigurava dugoročna održivost javnih financija ovisi o brzoj provedbi mirovinske reforme. S obzirom na to da i dalje nema mnogo inicijativa kojima bi se potaknula zapošljivost starijih radnika, te mirovinske reforme trebalo bi popratiti mjerama za poticanje zapošljavanja i reformama tržišta rada kojima se omogućuje aktivno starenje.

| (10) | Belgijski porezni sustav karakterizira visoko ukupno porezno opterećenje, relativno visoke stope i uske osnovice. Porezno opterećenje uvelike je usmjereno na rad. To rezultira visokim troškovima rada koji sprečavaju stvaranje radnih mjesta i velikim poreznim klinovima, što doprinosi zamkama nezaposlenosti. Osim toga, porezne osnovice, djelomično kako bi se ublažile visoke porezne stope, općenito su narušene brojnim oslobođenjima, olakšicama, smanjenim stopama i poreznim izdacima, čime se smanjuje učinkovitost te dovodi do poremećaja i mogućih pravnih praznina. Određena obilježja poreznog sustava štetna su za okoliš. S obzirom na te slabosti, Belgiji se u više navrata savjetovalo pojednostavnjenje i preoblikovanje poreznog sustava kako bi se uravnotežilo porezno opterećenje, zatvorile porezne pravne praznine i smanjila ponekad štetna diferencijacija koju stvaraju porezne niše. Dosad je ostvaren ograničen napredak u pogledu sveobuhvatne porezne reforme, što uključuje osobito prebacivanje opterećenja s rada na porezne osnovice koje manje narušavaju rast. Porezne osnovice s prostorom za proširenje uključuju ekološke poreze i poreze na potrošnju te određene vrste financijskih prihoda. Rasterećenjem rada u kombinaciji s proširenjem porezne osnovice (revizija postojećih poreznih odredaba, subvencija, oslobođenja i olakšica) moglo bi se poboljšati cjelokupnu uravnoteženost i pravednost poreznog sustava, potaknuti zapošljavanje, konkurentnost te socijalne i ekološke ciljeve, spriječiti utaju poreza i agresivno porezno planiranje. |
| --- | --- |

(10)

Belgijski porezni sustav karakterizira visoko ukupno porezno opterećenje, relativno visoke stope i uske osnovice. Porezno opterećenje uvelike je usmjereno na rad. To rezultira visokim troškovima rada koji sprečavaju stvaranje radnih mjesta i velikim poreznim klinovima, što doprinosi zamkama nezaposlenosti. Osim toga, porezne osnovice, djelomično kako bi se ublažile visoke porezne stope, općenito su narušene brojnim oslobođenjima, olakšicama, smanjenim stopama i poreznim izdacima, čime se smanjuje učinkovitost te dovodi do poremećaja i mogućih pravnih praznina. Određena obilježja poreznog sustava štetna su za okoliš. S obzirom na te slabosti, Belgiji se u više navrata savjetovalo pojednostavnjenje i preoblikovanje poreznog sustava kako bi se uravnotežilo porezno opterećenje, zatvorile porezne pravne praznine i smanjila ponekad štetna diferencijacija koju stvaraju porezne niše. Dosad je ostvaren ograničen napredak u pogledu sveobuhvatne porezne reforme, što uključuje osobito prebacivanje opterećenja s rada na porezne osnovice koje manje narušavaju rast. Porezne osnovice s prostorom za proširenje uključuju ekološke poreze i poreze na potrošnju te određene vrste financijskih prihoda. Rasterećenjem rada u kombinaciji s proširenjem porezne osnovice (revizija postojećih poreznih odredaba, subvencija, oslobođenja i olakšica) moglo bi se poboljšati cjelokupnu uravnoteženost i pravednost poreznog sustava, potaknuti zapošljavanje, konkurentnost te socijalne i ekološke ciljeve, spriječiti utaju poreza i agresivno porezno planiranje.

| (11) | Strukturni problemi koji karakteriziraju belgijsko tržište rada i dalje rezultiraju kroničnim nedostatkom iskorištenosti radne snage te niskim ukupnim stopama zaposlenosti i aktivnosti. Nedostaci se uglavnom odnose na slabu povezanost plaća i produktivnosti te na financijske nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada. Belgija se suočava i s nedostatkom visokokvalificiranih radnika te neusklađenošću vještina s tržištem rada. Različite vlade u svojim sporazumima i programima reformi upućuju na potrebu za jačom povezanošću sudionika u području obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja kako bi se poboljšalo jezično, strukovno i obrazovno osposobljavanje te razvilo alternativno osposobljavanje za studente i nezaposlene. Međutim, napredak je spor. Osobito je izražen utjecaj tih strukturnih čimbenika na određene skupine na tržištu rada, kao što su mladi i nezaposlene osobe starije dobi te osobe migrantskog podrijetla. |
| --- | --- |

(11)

Strukturni problemi koji karakteriziraju belgijsko tržište rada i dalje rezultiraju kroničnim nedostatkom iskorištenosti radne snage te niskim ukupnim stopama zaposlenosti i aktivnosti. Nedostaci se uglavnom odnose na slabu povezanost plaća i produktivnosti te na financijske nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada. Belgija se suočava i s nedostatkom visokokvalificiranih radnika te neusklađenošću vještina s tržištem rada. Različite vlade u svojim sporazumima i programima reformi upućuju na potrebu za jačom povezanošću sudionika u području obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja kako bi se poboljšalo jezično, strukovno i obrazovno osposobljavanje te razvilo alternativno osposobljavanje za studente i nezaposlene. Međutim, napredak je spor. Osobito je izražen utjecaj tih strukturnih čimbenika na određene skupine na tržištu rada, kao što su mladi i nezaposlene osobe starije dobi te osobe migrantskog podrijetla.

| (12) | Oslabljena vanjska konkurentnost Belgije i dalje dovodi do makroekonomskih rizika za njezino gospodarstvo. Gospodarstvo karakterizira problem visokih troškova rada koji su u prosjeku viši od onih u susjednim zemljama. Potrebno je bolje uskladiti rast plaća s produktivnošću te omogućiti fleksibilnije određivanje plaća kako bi se povećao potencijal gospodarstva za prilagodbu. Poduzete su neke ciljane mjere s ciljem smanjenja troškova rada za određene skupine i sužavanja razlike između bruto i neto plaća na dnu platne ljestvice. Međutim, potpuno uklanjanje razlike zahtijevat će dodatne mjere koje ovise o reformama sustava određivanja plaća. Troškovni nedostaci povezani su s gubitkom radnih mjesta i ako se ne riješe, na kraju će izazvati korekciju. Ostali ključni troškovni čimbenici za poduzeća jesu troškovi energije i troškovi usluga poslovnog posredovanja koje su strogo regulirane i zaštićene od tržišnog natjecanja. Postoji i znatan prostor za poboljšanje netroškovne dimenzije vanjske konkurentnosti. Kako bi se očuvala i povećala postojeća razina socijalne skrbi, potrebno je staviti veći naglasak na povećanje produktivnosti. Zato je potrebno stalno stavljati naglasak na proizvode i povezane usluge na višem položaju u vrijednosnom lancu na temelju boljih rezultata u inovacijama te vrednovanju istraživanja i razvoja. Trebalo bi smanjiti administrativne prepreke i poduzeti mjere za promicanje poduzetništva i pokretanje poslovne dinamike. Vrlo niska stopa osnivanja novih poduzeća upućuje na to da poslovna klima nije povoljna za nove djelatnosti i širenje. Izazov je i povećanje tržišnog natjecanja u maloprodaji i profesionalnim uslugama. Uklanjanje uskih grla u javnoj infrastrukturi i poboljšanje kvalitete i adekvatnosti kapitala dodatnim ulaganjima, osobito u području cestovne i željezničke infrastrukture, također bi ojačalo ukupnu produktivnost Belgije. |
| --- | --- |

(12)

Oslabljena vanjska konkurentnost Belgije i dalje dovodi do makroekonomskih rizika za njezino gospodarstvo. Gospodarstvo karakterizira problem visokih troškova rada koji su u prosjeku viši od onih u susjednim zemljama. Potrebno je bolje uskladiti rast plaća s produktivnošću te omogućiti fleksibilnije određivanje plaća kako bi se povećao potencijal gospodarstva za prilagodbu. Poduzete su neke ciljane mjere s ciljem smanjenja troškova rada za određene skupine i sužavanja razlike između bruto i neto plaća na dnu platne ljestvice. Međutim, potpuno uklanjanje razlike zahtijevat će dodatne mjere koje ovise o reformama sustava određivanja plaća. Troškovni nedostaci povezani su s gubitkom radnih mjesta i ako se ne riješe, na kraju će izazvati korekciju. Ostali ključni troškovni čimbenici za poduzeća jesu troškovi energije i troškovi usluga poslovnog posredovanja koje su strogo regulirane i zaštićene od tržišnog natjecanja. Postoji i znatan prostor za poboljšanje netroškovne dimenzije vanjske konkurentnosti. Kako bi se očuvala i povećala postojeća razina socijalne skrbi, potrebno je staviti veći naglasak na povećanje produktivnosti. Zato je potrebno stalno stavljati naglasak na proizvode i povezane usluge na višem položaju u vrijednosnom lancu na temelju boljih rezultata u inovacijama te vrednovanju istraživanja i razvoja. Trebalo bi smanjiti administrativne prepreke i poduzeti mjere za promicanje poduzetništva i pokretanje poslovne dinamike. Vrlo niska stopa osnivanja novih poduzeća upućuje na to da poslovna klima nije povoljna za nove djelatnosti i širenje. Izazov je i povećanje tržišnog natjecanja u maloprodaji i profesionalnim uslugama. Uklanjanje uskih grla u javnoj infrastrukturi i poboljšanje kvalitete i adekvatnosti kapitala dodatnim ulaganjima, osobito u području cestovne i željezničke infrastrukture, također bi ojačalo ukupnu produktivnost Belgije.

| (13) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu belgijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Belgiju za 2015. Također je ocijenila Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te praćenje preporuka upućenih Belgiji prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu belgijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Belgiju za 2015. Također je ocijenila Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te praćenje preporuka upućenih Belgiji prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (14) | S obzirom na tu ocjenu Vijeće je proučilo Program stabilnosti te je njegovo mišljenje (7) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na tu ocjenu Vijeće je proučilo Program stabilnosti te je njegovo mišljenje (7) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku.

| (15) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je proučilo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je proučilo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (16) | U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je državna valuta euro, Belgija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(16)

U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je državna valuta euro, Belgija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Belgiji da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | postići fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. Koristiti se neočekivanim dobicima kako bi se osigurao odgovarajući trend smanjivanja udjela duga opće države. Dopuniti mirovinsku reformu povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom. Usuglasiti se u pogledu provedive raspodjele fiskalnih ciljeva među svim državnim razinama. |
| --- | --- |

1.

postići fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. Koristiti se neočekivanim dobicima kako bi se osigurao odgovarajući trend smanjivanja udjela duga opće države. Dopuniti mirovinsku reformu povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom. Usuglasiti se u pogledu provedive raspodjele fiskalnih ciljeva među svim državnim razinama.

| 2. | Donijeti i provesti sveobuhvatnu poreznu reformu za proširenje porezne osnovice, porezno rasterećenje rada i ukidanje neučinkovitih poreznih izdataka. |
| --- | --- |

2.

Donijeti i provesti sveobuhvatnu poreznu reformu za proširenje porezne osnovice, porezno rasterećenje rada i ukidanje neučinkovitih poreznih izdataka.

| 3. | Poboljšati funkcioniranje tržišta rada smanjenjem financijskih nepoticajnih mjera koje odvraćaju od rada, povećanjem pristupa određenih ciljnih skupina tržištu rada te rješavanjem problema nedostatka vještina i njihove neusklađenosti s tržištem rada. |
| --- | --- |

3.

Poboljšati funkcioniranje tržišta rada smanjenjem financijskih nepoticajnih mjera koje odvraćaju od rada, povećanjem pristupa određenih ciljnih skupina tržištu rada te rješavanjem problema nedostatka vještina i njihove neusklađenosti s tržištem rada.

| 4. | Ponovno uspostaviti konkurentnost tako da se u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama osigura da razvoj plaća prati produktivnost. |
| --- | --- |

4.

Ponovno uspostaviti konkurentnost tako da se u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama osigura da razvoj plaća prati produktivnost.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. za Hrvatsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Belgije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.)

5

(6)  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz programa stabilnosti primjenjujući zajednički prihvaćenu metodologiju.

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

(8)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

8

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/28

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2015.

(2015/C 272/08)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Bugarske za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Bugarske za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Bugarsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Bugarsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Bugarsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Bugarske u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću za tu zemlju navedeni su i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Posebno su problemi u financijskom sektoru u 2014. uzrokovali zabrinutost u pogledu bankarskih praksi u bankama u domaćem vlasništvu, s mogućim znatnim utjecajem na financijski sektor i sveukupnu makroekonomsku stabilnost. Uz to, daljnji negativni vanjski položaj, koji se ipak poboljšava, korporativna prezaduženost i loša prilagodba tržišta rada i dalje predstavljaju makroekonomske rizike te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Bugarsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Bugarske u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću za tu zemlju navedeni su i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Posebno su problemi u financijskom sektoru u 2014. uzrokovali zabrinutost u pogledu bankarskih praksi u bankama u domaćem vlasništvu, s mogućim znatnim utjecajem na financijski sektor i sveukupnu makroekonomsku stabilnost. Uz to, daljnji negativni vanjski položaj, koji se ipak poboljšava, korporativna prezaduženost i loša prilagodba tržišta rada i dalje predstavljaju makroekonomske rizike te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost.

| (7) | Bugarska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Bugarska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Na Bugarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2015. ukupni deficit u 2015. planira zadržati na 2,8 % BDP-a. Nakon toga vlada namjerava postupno smanjivati deficit kako bi u 2018. došao na razinu od 1,3 % BDP-a. Prema Programu konvergencije vlada u 2018. namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a. Očekuje se da će omjer državnog duga u BDP-u narasti tijekom programskog razdoblja te u 2018. doseći gotovo 31 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Međutim, mjere kojima bi se podržali planirani ciljevi u pogledu deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno jasno utvrđene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. predviđa se da će rast neto rashoda u 2015. poštovati referentno mjerilo. No zbog pogoršanja strukturnog salda (1,7 % BDP-a u 2014.) postoji opasnost da tijekom razdoblja od 2014. do 2015.dođe do određenog odstupanja od zahtjeva. U 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja jer će rast neto rashoda prijeći referentno mjerilo za 0,9 % BDP-a. Stoga će za obje godine potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da Bugarska neće biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Na Bugarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2015. ukupni deficit u 2015. planira zadržati na 2,8 % BDP-a. Nakon toga vlada namjerava postupno smanjivati deficit kako bi u 2018. došao na razinu od 1,3 % BDP-a. Prema Programu konvergencije vlada u 2018. namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a. Očekuje se da će omjer državnog duga u BDP-u narasti tijekom programskog razdoblja te u 2018. doseći gotovo 31 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Međutim, mjere kojima bi se podržali planirani ciljevi u pogledu deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno jasno utvrđene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. predviđa se da će rast neto rashoda u 2015. poštovati referentno mjerilo. No zbog pogoršanja strukturnog salda (1,7 % BDP-a u 2014.) postoji opasnost da tijekom razdoblja od 2014. do 2015.dođe do određenog odstupanja od zahtjeva. U 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja jer će rast neto rashoda prijeći referentno mjerilo za 0,9 % BDP-a. Stoga će za obje godine potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da Bugarska neće biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Porezna disciplina i dalje je velik izazov u Bugarskoj. Postoji potreba za sveobuhvatnom strategijom za poreznu disciplinu temeljenom na detaljnoj analizi rizika, sustavnoj procjeni učinka već provedenih mjera te većoj koordinaciji raznih agencija za ubiranje poreza. |
| --- | --- |

(9)

Porezna disciplina i dalje je velik izazov u Bugarskoj. Postoji potreba za sveobuhvatnom strategijom za poreznu disciplinu temeljenom na detaljnoj analizi rizika, sustavnoj procjeni učinka već provedenih mjera te većoj koordinaciji raznih agencija za ubiranje poreza.

| (10) | Bugarski sustav zdravstvene skrbi suočava se s nekoliko većih izazova, što uključuje loše rezultate u području zdravlja, nisku razinu financiranja i ozbiljnu neučinkovitost u iskorištavanju sredstava. Očekivani životni vijek znatno je ispod prosjeka EU-a, a očekivani životni vijek pri rođenju među najnižima je u Uniji. Sustav se i dalje temelji na prevelikom bolničkom sektoru. Iako je zadnjih godina financiranje primarne i izvanbolničke skrbi neznatno poraslo u nominalnoj vrijednosti, i dalje je vrlo ograničeno. Zdravstveni fond ugovorno je obvezan bolnicama isplatiti povrat troškova za liječenje po unaprijed utvrđenim cijenama, što bolnice potiče na pružanje neprimjerene zdravstvene skrbi. Nacionalna strategija zdravstvene skrbi donesena je 2014., ali nema jasnog plana provedbe. |
| --- | --- |

(10)

Bugarski sustav zdravstvene skrbi suočava se s nekoliko većih izazova, što uključuje loše rezultate u području zdravlja, nisku razinu financiranja i ozbiljnu neučinkovitost u iskorištavanju sredstava. Očekivani životni vijek znatno je ispod prosjeka EU-a, a očekivani životni vijek pri rođenju među najnižima je u Uniji. Sustav se i dalje temelji na prevelikom bolničkom sektoru. Iako je zadnjih godina financiranje primarne i izvanbolničke skrbi neznatno poraslo u nominalnoj vrijednosti, i dalje je vrlo ograničeno. Zdravstveni fond ugovorno je obvezan bolnicama isplatiti povrat troškova za liječenje po unaprijed utvrđenim cijenama, što bolnice potiče na pružanje neprimjerene zdravstvene skrbi. Nacionalna strategija zdravstvene skrbi donesena je 2014., ali nema jasnog plana provedbe.

| (11) | Previranjima u bankarskom sektoru u ljeto 2014. razotkriveno je postojanje institucionalnih slabosti i nedostataka u nadzoru. Budući da nadzorno tijelo nije uspjelo prepoznati velike probleme u četvrtoj najvećoj banci u Bugarskoj (Corporate Commercial Bank, KTB), očito je da postoje nedostaci u nadzornoj praksi financijskog sektora i pregledu koncentracijskog rizika. Time je narušena vjerodostojnost bankarskog nadzora, što dovodi u pitanje i održivost ostalih dijelova financijskog sektora. Kriza likvidnosti u lipnju 2014. potaknula je detaljnu reviziju u KTB-u koja je dovela do poništenja bankarske licence KTB-a. Zajamčeni depoziti koji iznose gotovo 4,4 % BDP-a isplaćeni su tek uz znatna kašnjenja. |
| --- | --- |

(11)

Previranjima u bankarskom sektoru u ljeto 2014. razotkriveno je postojanje institucionalnih slabosti i nedostataka u nadzoru. Budući da nadzorno tijelo nije uspjelo prepoznati velike probleme u četvrtoj najvećoj banci u Bugarskoj (Corporate Commercial Bank, KTB), očito je da postoje nedostaci u nadzornoj praksi financijskog sektora i pregledu koncentracijskog rizika. Time je narušena vjerodostojnost bankarskog nadzora, što dovodi u pitanje i održivost ostalih dijelova financijskog sektora. Kriza likvidnosti u lipnju 2014. potaknula je detaljnu reviziju u KTB-u koja je dovela do poništenja bankarske licence KTB-a. Zajamčeni depoziti koji iznose gotovo 4,4 % BDP-a isplaćeni su tek uz znatna kašnjenja.

| (12) | Aktivne politike tržišta rada nisu dovoljno razvijene ni u pogledu pokrivanja ni usmjerenosti. Fragmentacija agencija glavna je prepreka u pružanju naknada i usluga nezaposlenim i neaktivnim osobama. Koordinacija ureda za zapošljavanje i uprave za socijalnu pomoć nije usmjerena na učinkovito i integrirano donošenje mjera kako bi se pomoglo najugroženijima. Bugarska ima velik udio mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, niti su u doticaju sa službama za zapošljavanje, što znači da nisu uključeni u područje djelovanja standardnih poticajnih mjera na tržištu rada. Većina nezaposlenih u Bugarskoj dugoročno su nezaposleni, što znači da je nezaposlenost više strukturna nego ciklička. Iako je minimalna plaća u Bugarskoj u nominalnoj vrijednosti najniža u Uniji, znatno je porasla od 2011., a vlada sljedećih godina planira dodatna znatna povećanja. Tako oštrim diskrecijskim pomacima u vladinoj politici određivanja plaća moglo bi se narušiti tržište rada. Isto tako, ne postoje jasne smjernice za određivanje minimalne plaće, što u sustavu dovodi do stvaranja nesigurnosti u pogledu toga hoće li se uspostaviti prava ravnoteža između podržavanja zapošljavanja i konkurentnosti s jedne strane te zaštite dohotka od rada s druge. Siromaštvo i socijalna isključenost i dalje su problem jer Bugarska ima najvišu stopu materijalne deprivacije u Uniji. Posebno visoke razine siromaštva i socijalne isključenosti zabilježeni su među romskim stanovništvom. Većina mladih Roma nije zaposlena, ne obrazuje se i ne osposobljava. Upisi u dječje vrtiće i predškolski odgoj romske djece na niskoj su razini, a gotovo četvrtina djece između 7. i 15. godine starosti ne sudjeluje u obrazovnom sustavu. |
| --- | --- |

(12)

Aktivne politike tržišta rada nisu dovoljno razvijene ni u pogledu pokrivanja ni usmjerenosti. Fragmentacija agencija glavna je prepreka u pružanju naknada i usluga nezaposlenim i neaktivnim osobama. Koordinacija ureda za zapošljavanje i uprave za socijalnu pomoć nije usmjerena na učinkovito i integrirano donošenje mjera kako bi se pomoglo najugroženijima. Bugarska ima velik udio mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, niti su u doticaju sa službama za zapošljavanje, što znači da nisu uključeni u područje djelovanja standardnih poticajnih mjera na tržištu rada. Većina nezaposlenih u Bugarskoj dugoročno su nezaposleni, što znači da je nezaposlenost više strukturna nego ciklička. Iako je minimalna plaća u Bugarskoj u nominalnoj vrijednosti najniža u Uniji, znatno je porasla od 2011., a vlada sljedećih godina planira dodatna znatna povećanja. Tako oštrim diskrecijskim pomacima u vladinoj politici određivanja plaća moglo bi se narušiti tržište rada. Isto tako, ne postoje jasne smjernice za određivanje minimalne plaće, što u sustavu dovodi do stvaranja nesigurnosti u pogledu toga hoće li se uspostaviti prava ravnoteža između podržavanja zapošljavanja i konkurentnosti s jedne strane te zaštite dohotka od rada s druge. Siromaštvo i socijalna isključenost i dalje su problem jer Bugarska ima najvišu stopu materijalne deprivacije u Uniji. Posebno visoke razine siromaštva i socijalne isključenosti zabilježeni su među romskim stanovništvom. Većina mladih Roma nije zaposlena, ne obrazuje se i ne osposobljava. Upisi u dječje vrtiće i predškolski odgoj romske djece na niskoj su razini, a gotovo četvrtina djece između 7. i 15. godine starosti ne sudjeluje u obrazovnom sustavu.

| (13) | Niskom razinom kvalitete sustava obrazovanja i osposobljavanja te njihovom ograničenom relevantnošću za tržište rada narušena je ponuda radne snage s odgovarajućim vještinama u gospodarstvu. Stopa sudjelovanja odraslih u cjeloživotnom učenju među najnižima je u Uniji. Nakon godina kašnjenja Bugarska još nije donijela reforme Zakona o školskom obrazovanju, a provedba strategije o ranom napuštanju školovanja još je u početnoj fazi. Nacionalna strategija strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (2014. – 2020.) i nova strategija o visokom obrazovanju donesene su 2015. Provedbom tih strategija trebalo bi se pridonijeti poboljšanju obrazovnog sustava koji bi bio relevantniji za gospodarstvo te promicati inovacije i otvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

(13)

Niskom razinom kvalitete sustava obrazovanja i osposobljavanja te njihovom ograničenom relevantnošću za tržište rada narušena je ponuda radne snage s odgovarajućim vještinama u gospodarstvu. Stopa sudjelovanja odraslih u cjeloživotnom učenju među najnižima je u Uniji. Nakon godina kašnjenja Bugarska još nije donijela reforme Zakona o školskom obrazovanju, a provedba strategije o ranom napuštanju školovanja još je u početnoj fazi. Nacionalna strategija strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (2014. – 2020.) i nova strategija o visokom obrazovanju donesene su 2015. Provedbom tih strategija trebalo bi se pridonijeti poboljšanju obrazovnog sustava koji bi bio relevantniji za gospodarstvo te promicati inovacije i otvaranje radnih mjesta.

| (14) | Vlada je u proljeće 2015. predstavila prijedlog reforme mirovinskog sustava. Prikladnost i održivost mirovinskog sustava ovise o reformama kojima se potiče i podržava dulji radni vijek s manje prekida. U 2013. godini 1,2 milijuna umirovljenika primalo je mirovine koje su ispod nacionalnog praga siromaštva. Glavni razlozi malih mirovina jesu prijevremeno umirovljenje i kratka razdoblja uplaćivanja doprinosa. Brzo starenje bugarskog društva vjerojatno će otežati stanje u budućnosti. Stoga je primjereno da Bugarska obuzda rast rashoda povezanih sa starosnom dobi kako bi pridonijela dugoročnoj održivosti javnih financija, uključujući provedbom snažnih mirovinskih reformi. |
| --- | --- |

(14)

Vlada je u proljeće 2015. predstavila prijedlog reforme mirovinskog sustava. Prikladnost i održivost mirovinskog sustava ovise o reformama kojima se potiče i podržava dulji radni vijek s manje prekida. U 2013. godini 1,2 milijuna umirovljenika primalo je mirovine koje su ispod nacionalnog praga siromaštva. Glavni razlozi malih mirovina jesu prijevremeno umirovljenje i kratka razdoblja uplaćivanja doprinosa. Brzo starenje bugarskog društva vjerojatno će otežati stanje u budućnosti. Stoga je primjereno da Bugarska obuzda rast rashoda povezanih sa starosnom dobi kako bi pridonijela dugoročnoj održivosti javnih financija, uključujući provedbom snažnih mirovinskih reformi.

| (15) | Ključan element izgradnje poslovnog okruženja pogodnog za ulaganja neovisan je, visokokvalitetan i učinkovit pravosudni sustav te djelotvorni mehanizmi za suzbijanje korupcije. Glavni su izazovi u tom području nedostatak sveopće koordinacije, institucionalni nedostaci i slaba evidencija osiguranja pravomoćnih presuda na sudu. Ta će važna područja politika biti obuhvaćena mehanizmom suradnje i provjere. |
| --- | --- |

(15)

Ključan element izgradnje poslovnog okruženja pogodnog za ulaganja neovisan je, visokokvalitetan i učinkovit pravosudni sustav te djelotvorni mehanizmi za suzbijanje korupcije. Glavni su izazovi u tom području nedostatak sveopće koordinacije, institucionalni nedostaci i slaba evidencija osiguranja pravomoćnih presuda na sudu. Ta će važna područja politika biti obuhvaćena mehanizmom suradnje i provjere.

| (16) | Stečajni okvir u Bugarskoj neučinkovit je te se njime povećava nesigurnost među sudionicima na tržištu i smanjuje opća privlačnost zemlje za ulagače. Stečajni postupci traju duže nego u ostalim usporedivim zemljama, a stopa prinudnog naplaćivanja niska je. Potrebu za učinkovitim okvirom za rješavanje stečaja trebalo bi promatrati i u okviru visoke zaduženosti nefinancijskih društava u Bugarskoj te uloge tog okvira u olakšavanju postupka smanjivanja razduživanja. |
| --- | --- |

(16)

Stečajni okvir u Bugarskoj neučinkovit je te se njime povećava nesigurnost među sudionicima na tržištu i smanjuje opća privlačnost zemlje za ulagače. Stečajni postupci traju duže nego u ostalim usporedivim zemljama, a stopa prinudnog naplaćivanja niska je. Potrebu za učinkovitim okvirom za rješavanje stečaja trebalo bi promatrati i u okviru visoke zaduženosti nefinancijskih društava u Bugarskoj te uloge tog okvira u olakšavanju postupka smanjivanja razduživanja.

| (17) | Strategije za reformu javne uprave i uvođenje e-vlade donesene su 2014. Njihova će provedba zahtijevati snažno usmjeravanje i koordinaciju politike. Usprkos poduzetim naporima kvaliteta javnih usluga i dalje je niska. Nedovoljnim razvojem e-vlade ograničavaju se napori poboljšanja transparentnosti i smanjenja administrativnog opterećenja. Poseban su problem postupci javne nabave koje ometaju česte izmjene pravnog okvira i nedostatni administrativni kapaciteti. Ex ante provjera postupaka nabave često je tek formalnost. S druge strane, postupci provjere istodobno se podvrgavaju različitim ex post kontrolama, što ponekad dovodi do različitih nalaza. Nedostatak transparentnosti u postupku podnošenja ponuda posljedica je i kašnjenja u uvođenju sveobuhvatnih platformi e-nabave. Zbog nepravilnosti u postupcima javne nabave došlo je do znatnog zaostatka u provedbi programa fondova EU-a u prošlosti, negativno su utjecale na poslovno okruženje te zbog njih nisu ostvarena nužna poboljšanja infrastrukture. Višegodišnjom strategijom donesenom u srpnju 2014. kako bi se riješile slabosti sustava javne nabave utvrđen je jasan plan konkretnih mjera koje treba poduzeti u 2015. i 2016. One će se morati provesti. |
| --- | --- |

(17)

Strategije za reformu javne uprave i uvođenje e-vlade donesene su 2014. Njihova će provedba zahtijevati snažno usmjeravanje i koordinaciju politike. Usprkos poduzetim naporima kvaliteta javnih usluga i dalje je niska. Nedovoljnim razvojem e-vlade ograničavaju se napori poboljšanja transparentnosti i smanjenja administrativnog opterećenja. Poseban su problem postupci javne nabave koje ometaju česte izmjene pravnog okvira i nedostatni administrativni kapaciteti. Ex ante provjera postupaka nabave često je tek formalnost. S druge strane, postupci provjere istodobno se podvrgavaju različitim ex post kontrolama, što ponekad dovodi do različitih nalaza. Nedostatak transparentnosti u postupku podnošenja ponuda posljedica je i kašnjenja u uvođenju sveobuhvatnih platformi e-nabave. Zbog nepravilnosti u postupcima javne nabave došlo je do znatnog zaostatka u provedbi programa fondova EU-a u prošlosti, negativno su utjecale na poslovno okruženje te zbog njih nisu ostvarena nužna poboljšanja infrastrukture. Višegodišnjom strategijom donesenom u srpnju 2014. kako bi se riješile slabosti sustava javne nabave utvrđen je jasan plan konkretnih mjera koje treba poduzeti u 2015. i 2016. One će se morati provesti.

| (18) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske, koju je objavila u izvješću za Bugarsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka upućenih Bugarskoj proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske, koju je objavila u izvješću za Bugarsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka upućenih Bugarskoj proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

| (19) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) posebno je navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) posebno je navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (20) | U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i navedene ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. te preporuci 5. u nastavku, |
| --- | --- |

(20)

U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i navedene ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. te preporuci 5. u nastavku,

PREPORUČUJE Bugarskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | izbjeći strukturno pogoršanje u javnim financijama u 2015. i postići prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2016. Poduzeti odlučne mjere poboljšanja ubiranja poreza i rješavanja sive ekonomije na temelju sveobuhvatne analize rizika i ocjene poduzetih mjera. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sustava, osobito preispitivanjem cijena zdravstvene skrbi i jačanjem izvanbolničke i primarne skrbi; |
| --- | --- |

1.

izbjeći strukturno pogoršanje u javnim financijama u 2015. i postići prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2016. Poduzeti odlučne mjere poboljšanja ubiranja poreza i rješavanja sive ekonomije na temelju sveobuhvatne analize rizika i ocjene poduzetih mjera. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sustava, osobito preispitivanjem cijena zdravstvene skrbi i jačanjem izvanbolničke i primarne skrbi;

| 2. | do prosinca 2015. dovršiti neovisno preispitivanje kvalitete imovine cijelog sustava i test otpornosti bankarskog sustava odozdo prema gore, u bliskoj suradnji s europskim tijelima. Provesti provjeru portfelja za mirovinski fond i sektore osiguranja. Preispitati i učvrstiti nadzor bankarskog i nebankarskog financijskog sektora, među ostalim jačanjem okvira za rješavanje banaka i depozitna jamstva. Poboljšati korporativno upravljanje u financijskom posredovanju, među ostalim rješavanjem koncentracijskog rizika i izloženosti između povezanih strana; |
| --- | --- |

2.

do prosinca 2015. dovršiti neovisno preispitivanje kvalitete imovine cijelog sustava i test otpornosti bankarskog sustava odozdo prema gore, u bliskoj suradnji s europskim tijelima. Provesti provjeru portfelja za mirovinski fond i sektore osiguranja. Preispitati i učvrstiti nadzor bankarskog i nebankarskog financijskog sektora, među ostalim jačanjem okvira za rješavanje banaka i depozitna jamstva. Poboljšati korporativno upravljanje u financijskom posredovanju, među ostalim rješavanjem koncentracijskog rizika i izloženosti između povezanih strana;

| 3. | razviti integrirani pristup za skupine na rubu tržišta rada, posebno starije radnike i mlade koji nisu zaposleni niti su na školovanju ili osposobljavanju. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama uspostaviti transparentni mehanizam za određivanje minimalne plaće i minimalnih doprinosa za socijalno osiguranje u kontekstu njihova utjecaja na siromaštvo zaposlenih, otvaranje radnih mjesta i konkurentnosti; |
| --- | --- |

3.

razviti integrirani pristup za skupine na rubu tržišta rada, posebno starije radnike i mlade koji nisu zaposleni niti su na školovanju ili osposobljavanju. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama uspostaviti transparentni mehanizam za određivanje minimalne plaće i minimalnih doprinosa za socijalno osiguranje u kontekstu njihova utjecaja na siromaštvo zaposlenih, otvaranje radnih mjesta i konkurentnosti;

| 4. | donijeti reformu Zakona o školskom obrazovanju i povećati sudjelovanje u obrazovanju djece koja žive u nepovoljnim uvjetima, posebice romske djece, poboljšavanjem pristupa kvalitetnom ranom školovanju; |
| --- | --- |

4.

donijeti reformu Zakona o školskom obrazovanju i povećati sudjelovanje u obrazovanju djece koja žive u nepovoljnim uvjetima, posebice romske djece, poboljšavanjem pristupa kvalitetnom ranom školovanju;

| 5. | u cilju poboljšanja ulagačke klime pripremiti sveobuhvatnu reformu stečajnog okvira temeljenog na međunarodnoj najboljoj praksi i stručnom znanju, posebno radi poboljšanja mehanizama za predstečajne nagodbe i izvansudsko restrukturiranje. |
| --- | --- |

5.

u cilju poboljšanja ulagačke klime pripremiti sveobuhvatnu reformu stečajnog okvira temeljenog na međunarodnoj najboljoj praksi i stručnom znanju, posebno radi poboljšanja mehanizama za predstečajne nagodbe i izvansudsko restrukturiranje.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 7.).

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/32

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2015.

(2015/C 272/09)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi 2014. za Češku Republiku i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Češke Republike za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi 2014. za Češku Republiku i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Češke Republike za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu Češka Republika nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu Češka Republika nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Češku Republiku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Češke Republike u traženju rješenja za preporuke za Češku Republiku donesene 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Češku Republiku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Češke Republike u traženju rješenja za preporuke za Češku Republiku donesene 8. srpnja 2014.

| (7) | Češka Republika je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Češka Republika je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Češka Republika je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit na 1,9 % BDP-a u 2015. te dalje na 0,6 % BDP-a u 2018. Vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 1 % BDP-a, u 2018., no prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (5) njegovo ostvarivanje predviđa se do 2016. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti gotovo 41 % u 2015. te se postupno smanjiti na 40,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje proračunska predviđanja je uvjerljiv, a mjere za podržavanje planiranih ciljeva deficita od 2016. nadalje dovoljno su određene. Međutim, postoji rizik da bi učinak planiranih mjera za prihod mogao biti manji od predviđenog. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015. predviđa se ispunjenje referentnog mjerila za rashode u 2015. Predviđa se određeno odstupanje u 2016. budući da rast neto rashoda premašuje referentno mjerilo za 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2016. biti potrebne daljnje mjere.
  Na temelju svoje ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će se Češka Republika općenito uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Uspostavljeni su glavni elementi trenutačnog fiskalnog okvira. Međutim, opseg srednjoročnog proračunskog planiranja i brojčanog fiskalnog pravila je ograničen, a izvršenje slabo. Nekoliko je puta izmijenjen i odgođen paket nacrta reforme, a trenutačno se njegovo donošenje planira tijekom 2015. Češka se i dalje suočava s izazovima koji se odnose na dugotrajnu fiskalnu održivost, a koji su uglavnom posljedica predviđenog rasta rashoda povezanih s mirovinama i zdravstvom. Određena poboljšanja, koja proizlaze iz povoljnijih demografskih projekcija, ostvarena su u izgledima za mirovinski sustav. Propisana dob za umirovljenje će se donesenim zakonima postupno povećati, ali srednjoročno planirane promjene su prespore. U tijeku su rasprave o promjenama postojećeg sustava indeksacije mirovinskog sustava, no zasada još nisu donesene nikakve mjere. Premda su poduzete određene mjere kako bi se poboljšali ekonomičnost i upravljanje u zdravstvenom sektoru, u tom je području ostvaren ograničen napredak. Pokazatelji kojima se mjere rezultati u bolničkom sektoru pokazuju da se liječenje ne provodi uvijek na troškovno učinkovit način, a raspodjelu sredstava otežavaju postojeće poteškoće u uvođenju sustava naknada troškova bolnica. Postoje i znakovi da liječnici opće prakse ne ispunjavaju na primjereni način svoju ulogu nadzora pristupa daljnjim upućivanjima. Javna nabava u zdravstvenom sektoru pogođena je velikim brojem nepravilnosti, što upućuje na nedostatne smjernice i nadzor. |
| --- | --- |

(8)

Češka Republika je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit na 1,9 % BDP-a u 2015. te dalje na 0,6 % BDP-a u 2018. Vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 1 % BDP-a, u 2018., no prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (5) njegovo ostvarivanje predviđa se do 2016. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti gotovo 41 % u 2015. te se postupno smanjiti na 40,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje proračunska predviđanja je uvjerljiv, a mjere za podržavanje planiranih ciljeva deficita od 2016. nadalje dovoljno su određene. Međutim, postoji rizik da bi učinak planiranih mjera za prihod mogao biti manji od predviđenog. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015. predviđa se ispunjenje referentnog mjerila za rashode u 2015. Predviđa se određeno odstupanje u 2016. budući da rast neto rashoda premašuje referentno mjerilo za 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2016. biti potrebne daljnje mjere.

Na temelju svoje ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će se Češka Republika općenito uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Uspostavljeni su glavni elementi trenutačnog fiskalnog okvira. Međutim, opseg srednjoročnog proračunskog planiranja i brojčanog fiskalnog pravila je ograničen, a izvršenje slabo. Nekoliko je puta izmijenjen i odgođen paket nacrta reforme, a trenutačno se njegovo donošenje planira tijekom 2015. Češka se i dalje suočava s izazovima koji se odnose na dugotrajnu fiskalnu održivost, a koji su uglavnom posljedica predviđenog rasta rashoda povezanih s mirovinama i zdravstvom. Određena poboljšanja, koja proizlaze iz povoljnijih demografskih projekcija, ostvarena su u izgledima za mirovinski sustav. Propisana dob za umirovljenje će se donesenim zakonima postupno povećati, ali srednjoročno planirane promjene su prespore. U tijeku su rasprave o promjenama postojećeg sustava indeksacije mirovinskog sustava, no zasada još nisu donesene nikakve mjere. Premda su poduzete određene mjere kako bi se poboljšali ekonomičnost i upravljanje u zdravstvenom sektoru, u tom je području ostvaren ograničen napredak. Pokazatelji kojima se mjere rezultati u bolničkom sektoru pokazuju da se liječenje ne provodi uvijek na troškovno učinkovit način, a raspodjelu sredstava otežavaju postojeće poteškoće u uvođenju sustava naknada troškova bolnica. Postoje i znakovi da liječnici opće prakse ne ispunjavaju na primjereni način svoju ulogu nadzora pristupa daljnjim upućivanjima. Javna nabava u zdravstvenom sektoru pogođena je velikim brojem nepravilnosti, što upućuje na nedostatne smjernice i nadzor.

| (9) | Glavni izazovi u području oporezivanja jesu smanjivanje utaje poreza te kako učiniti ubiranje poreza jeftinijim i manje vremenski zahtjevnim i za porezne obveznike i za nadležna tijela. Ispunjavanje poreznih obveza i borba protiv utaje poreza prioriteti su za Češku Republiku koja poduzima niz koraka u tim područjima. Nekoliko je mjera koje se odnose i na izravne i na neizravne poreze doneseno 2015., a planiraju se daljnje mjere za 2016. Međutim, troškovi ispunjavanja poreznih obveza i dalje su previsoki. Standardiziranjem poreznih osnovica za porez na osobni dohodak te za doprinose za socijalnu sigurnost i zdravstveno osiguranje pridonijelo bi se pojednostavnjenju poreznog sustava, no ta promjena još nije uvedena, a trenutačno ne postoje planovi kojima bi se tražilo rješenje za taj problem. Rad na pojednostavnjenju poreznih prijava i povećavanju uporabe prethodno ispunjenih obrazaca ne obavlja se na sustavan način. Umjesto pojednostavnjenja sustava PDV-a Češka Republika je 2014. uvela treću stopu PDV-a. Ostvaren je ograničen napredak u smanjivanju razlika u poreznom tretmanu zaposlenika i samozaposlenih osoba. Porezni prihodi u Češkoj Republici i dalje uvelike ovise o oporezivanju rada, tako da su radnici s niskom primanjima, osobito oni koji nemaju djece, suočeni s relativno visokim poreznim opterećenjem rada. Mjerama koje stupaju na snagu 2015. oporezivanje rada donekle će se smanjiti za određene skupine, no sveukupno će te mjere imati ograničen učinak. Porez na nekretnine i porez za zaštitu okoliša (osim goriva) i dalje su niski, što upućuje na postojanje mogućnosti da se oporezivanje preusmjeri s rada na druga područja. |
| --- | --- |

(9)

Glavni izazovi u području oporezivanja jesu smanjivanje utaje poreza te kako učiniti ubiranje poreza jeftinijim i manje vremenski zahtjevnim i za porezne obveznike i za nadležna tijela. Ispunjavanje poreznih obveza i borba protiv utaje poreza prioriteti su za Češku Republiku koja poduzima niz koraka u tim područjima. Nekoliko je mjera koje se odnose i na izravne i na neizravne poreze doneseno 2015., a planiraju se daljnje mjere za 2016. Međutim, troškovi ispunjavanja poreznih obveza i dalje su previsoki. Standardiziranjem poreznih osnovica za porez na osobni dohodak te za doprinose za socijalnu sigurnost i zdravstveno osiguranje pridonijelo bi se pojednostavnjenju poreznog sustava, no ta promjena još nije uvedena, a trenutačno ne postoje planovi kojima bi se tražilo rješenje za taj problem. Rad na pojednostavnjenju poreznih prijava i povećavanju uporabe prethodno ispunjenih obrazaca ne obavlja se na sustavan način. Umjesto pojednostavnjenja sustava PDV-a Češka Republika je 2014. uvela treću stopu PDV-a. Ostvaren je ograničen napredak u smanjivanju razlika u poreznom tretmanu zaposlenika i samozaposlenih osoba. Porezni prihodi u Češkoj Republici i dalje uvelike ovise o oporezivanju rada, tako da su radnici s niskom primanjima, osobito oni koji nemaju djece, suočeni s relativno visokim poreznim opterećenjem rada. Mjerama koje stupaju na snagu 2015. oporezivanje rada donekle će se smanjiti za određene skupine, no sveukupno će te mjere imati ograničen učinak. Porez na nekretnine i porez za zaštitu okoliša (osim goriva) i dalje su niski, što upućuje na postojanje mogućnosti da se oporezivanje preusmjeri s rada na druga područja.

| (10) | U 2014. ostvaren je ograničen napredak u ubrzanju reforme reguliranih struka, no srednjoročni nacionalni akcijski plan donesen u travnju 2015. sadržava niz konkretnih mjera i akcija za poboljšanje regulatornog okvira i uklanjanje neopravdanih i nerazmjernih zahtjeva. |
| --- | --- |

(10)

U 2014. ostvaren je ograničen napredak u ubrzanju reforme reguliranih struka, no srednjoročni nacionalni akcijski plan donesen u travnju 2015. sadržava niz konkretnih mjera i akcija za poboljšanje regulatornog okvira i uklanjanje neopravdanih i nerazmjernih zahtjeva.

| (11) | Napori uloženi u traženje rješenja za problem korupcije proteklih godina znatno su se usporili. Najnovijim akcijskim planom za borbu protiv korupcije obuhvaćena su određena prioritetna područja. U njega su uključeni zakoni o financijskoj kontroli, državnom odvjetništvu, financiraju političkih stranaka, zaštiti zviždača, novoj politici upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu te izmjena Zakona o slobodnom pristupu informacijama. Međutim, čini se da se malo toga poduzima kako bi se ti zakoni i donijeli. Donošenjem i provedbom Zakona o državnim službenicima te povezanim mjerama vidljivo je da je Češka Republika započela rješavati probleme povezane s učinkovitošću i stabilnošću javne uprave. I upravne i regulatorne prepreke povezane s planiranjem ulaganja te nedostatak transparentnosti i dugotrajni postupci za dobivanje građevinskih dozvola i dozvola za uporabu zemljišta usporavaju javna ulaganja. Proteklih je godina javna nabava bila središte brojnih inicijativa, ali i dalje postoji zabrinutost u pogledu transparentnosti. To se osobito odnosi na neobjavljivanje ugovora o javnoj nabavi u središnjem registru. Postupci javne nabave nisu dovoljno učinkoviti jer institucije koje sudjeluju u natječajima ne dobivaju primjerene smjernice i osposobljavanje. Nadzor sustava i dalje je slab. |
| --- | --- |

(11)

Napori uloženi u traženje rješenja za problem korupcije proteklih godina znatno su se usporili. Najnovijim akcijskim planom za borbu protiv korupcije obuhvaćena su određena prioritetna područja. U njega su uključeni zakoni o financijskoj kontroli, državnom odvjetništvu, financiraju političkih stranaka, zaštiti zviždača, novoj politici upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu te izmjena Zakona o slobodnom pristupu informacijama. Međutim, čini se da se malo toga poduzima kako bi se ti zakoni i donijeli. Donošenjem i provedbom Zakona o državnim službenicima te povezanim mjerama vidljivo je da je Češka Republika započela rješavati probleme povezane s učinkovitošću i stabilnošću javne uprave. I upravne i regulatorne prepreke povezane s planiranjem ulaganja te nedostatak transparentnosti i dugotrajni postupci za dobivanje građevinskih dozvola i dozvola za uporabu zemljišta usporavaju javna ulaganja. Proteklih je godina javna nabava bila središte brojnih inicijativa, ali i dalje postoji zabrinutost u pogledu transparentnosti. To se osobito odnosi na neobjavljivanje ugovora o javnoj nabavi u središnjem registru. Postupci javne nabave nisu dovoljno učinkoviti jer institucije koje sudjeluju u natječajima ne dobivaju primjerene smjernice i osposobljavanje. Nadzor sustava i dalje je slab.

| (12) | Sveukupna razina zaposlenosti trenutačno je visoka, no određene skupine u nepovoljnom položaju i dalje nisu dovoljno zastupljene na tržištu rada. To se odnosi na roditelje s malom djecom, niskokvalificirane radnike, osobe s invaliditetom i Rome. Poduzete su neke mjere za jačanje učinkovitosti i djelotvornosti javnih službi za zapošljavanje. Razina zaposlenosti mladih raste, a javne službe za zapošljavanje svojim uslugama pokušavaju osobito ciljati mlade. Ženama s djecom teško je sudjelovati na tržištu rada zbog nedostatka pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi za djecu te ograničenih mogućnosti fleksibilnog radnog vremena. Poduzete su mjere za povećanje dostupnosti skrbi za djecu, ali politike u području javne skrbi za najmlađu djecu i dalje su nedostatne. |
| --- | --- |

(12)

Sveukupna razina zaposlenosti trenutačno je visoka, no određene skupine u nepovoljnom položaju i dalje nisu dovoljno zastupljene na tržištu rada. To se odnosi na roditelje s malom djecom, niskokvalificirane radnike, osobe s invaliditetom i Rome. Poduzete su neke mjere za jačanje učinkovitosti i djelotvornosti javnih službi za zapošljavanje. Razina zaposlenosti mladih raste, a javne službe za zapošljavanje svojim uslugama pokušavaju osobito ciljati mlade. Ženama s djecom teško je sudjelovati na tržištu rada zbog nedostatka pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi za djecu te ograničenih mogućnosti fleksibilnog radnog vremena. Poduzete su mjere za povećanje dostupnosti skrbi za djecu, ali politike u području javne skrbi za najmlađu djecu i dalje su nedostatne.

| (13) | Obrazovni rezultati u Češkoj Republici proteklih su se godina poboljšali, ali i dalje postoje strukturni izazovi. Sudjelovanje u visokoškolskom obrazovanju brzo je naraslo, no došlo je do zabrinutosti u vezi s padom u vještinama kod mlađih visokoškolsko obrazovanih osoba. Očekuje se da će se zakašnjelom reformom visokog obrazovanja, čije se donošenje planira za 2015., uvesti akreditacija ustanova, jače unutarnje osiguranje kvalitete i veća uporaba profiliranja studenata te poboljšati sustavi financiranja. Potrebno je zaposliti više učitelja u sektoru obveznog obrazovanja, ali zbog niskih plaća i negativnog viđenja tog zanimanja teško je privući talentirane kandidate. Novi karijerni sustav kojim bi se poboljšalo i zapošljavanje učitelja i njihov profesionalni razvoj trebao bi biti dovršen u prvoj polovini 2015. te uveden u rujnu 2016. Međutim, njegov će opći učinak uvelike ovisiti o dostupnim sredstvima. U međuvremenu i dalje nedostaje sveobuhvatan pristup ocjenjivanju i pružanju podrške školama i učenicima s lošijim rezultatima. Uvođenjem takvog pristupa pridonijelo bi se poboljšanju učinkovitosti i jednakosti u sektoru obrazovanja. Unatoč tome što je vlada donijela sveobuhvatnu strategiju za obrazovanje, napredak postignut u naporima da obrazovanje postane uključivije je ograničen. Pokazalo se da su mladi ljudi koji dolaze iz loših socioekonomskih prilika, među njim i Romi, manje uspješni u obrazovanju i na tržištu rada. |
| --- | --- |

(13)

Obrazovni rezultati u Češkoj Republici proteklih su se godina poboljšali, ali i dalje postoje strukturni izazovi. Sudjelovanje u visokoškolskom obrazovanju brzo je naraslo, no došlo je do zabrinutosti u vezi s padom u vještinama kod mlađih visokoškolsko obrazovanih osoba. Očekuje se da će se zakašnjelom reformom visokog obrazovanja, čije se donošenje planira za 2015., uvesti akreditacija ustanova, jače unutarnje osiguranje kvalitete i veća uporaba profiliranja studenata te poboljšati sustavi financiranja. Potrebno je zaposliti više učitelja u sektoru obveznog obrazovanja, ali zbog niskih plaća i negativnog viđenja tog zanimanja teško je privući talentirane kandidate. Novi karijerni sustav kojim bi se poboljšalo i zapošljavanje učitelja i njihov profesionalni razvoj trebao bi biti dovršen u prvoj polovini 2015. te uveden u rujnu 2016. Međutim, njegov će opći učinak uvelike ovisiti o dostupnim sredstvima. U međuvremenu i dalje nedostaje sveobuhvatan pristup ocjenjivanju i pružanju podrške školama i učenicima s lošijim rezultatima. Uvođenjem takvog pristupa pridonijelo bi se poboljšanju učinkovitosti i jednakosti u sektoru obrazovanja. Unatoč tome što je vlada donijela sveobuhvatnu strategiju za obrazovanje, napredak postignut u naporima da obrazovanje postane uključivije je ograničen. Pokazalo se da su mladi ljudi koji dolaze iz loših socioekonomskih prilika, među njim i Romi, manje uspješni u obrazovanju i na tržištu rada.

| (14) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke Republike i objavila je u izvješću o Češkoj Republici za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj Republici u proteklim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Češkoj Republici nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke Republike i objavila je u izvješću o Češkoj Republici za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj Republici u proteklim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Češkoj Republici nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (15) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Češka Republika u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Postići fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2016. Dalje poboljšati ekonomičnost zdravstvenog sektora i njegovo upravljanje. |
| --- | --- |

1.

Postići fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2016. Dalje poboljšati ekonomičnost zdravstvenog sektora i njegovo upravljanje.

| 2. | Suzbijati utaju poreza, pojednostavniti porezni sustav i provesti plan borbe protiv korupcije. Poduzeti mjere za povećanje transparentnosti i učinkovitosti javne nabave, osobito uspostavom središnjeg registra ugovora javnih ugovora te jačanjem nadzora i pružanja smjernica. |
| --- | --- |

2.

Suzbijati utaju poreza, pojednostavniti porezni sustav i provesti plan borbe protiv korupcije. Poduzeti mjere za povećanje transparentnosti i učinkovitosti javne nabave, osobito uspostavom središnjeg registra ugovora javnih ugovora te jačanjem nadzora i pružanja smjernica.

| 3. | Smanjiti visoku razinu oporezivanja osoba s niskim primanjima preusmjeravanjem oporezivanja na druga područja. Dalje poboljšati dostupnost pristupačne skrbi za djecu. |
| --- | --- |

3.

Smanjiti visoku razinu oporezivanja osoba s niskim primanjima preusmjeravanjem oporezivanja na druga područja. Dalje poboljšati dostupnost pristupačne skrbi za djecu.

| 4. | Donijeti reformu visokog obrazovanja. Osigurati primjereno osposobljavanje za učitelje, pružati podršku školama s lošijim rezultatima te poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja kod djece u nepovoljnom položaju, među ostalima Roma. |
| --- | --- |

4.

Donijeti reformu visokog obrazovanja. Osigurati primjereno osposobljavanje za učitelje, pružati podršku školama s lošijim rezultatima te poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja kod djece u nepovoljnom položaju, među ostalima Roma.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 12.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

4

(5)  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz Programa konvergencije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

5

(6)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/36

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Danske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2015.

(2015/C 272/10)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Danske za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Danske za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Dansku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Danske u traženju rješenja preporuka za Dansku donesenih 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Dansku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Danske u traženju rješenja preporuka za Dansku donesenih 8. srpnja 2014.

| (7) | Danska je 27. ožujka 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Danska je 27. ožujka 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada planira rast ukupnog deficita s 1,6 % BDP-a u 2015., kada su ga podupirali znatni neočekivani dobici, na 2,6 % BDP-a u 2016. Nakon toga vlada planira smanjiti deficit kako bi se u 2020. postigao uravnoteženi proračun. Prema Programu konvergencije vlada planira ispuniti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, od 2016. i dalje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u postupno smanjiti s 39,8 % u 2015. na 36,7 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje ta proračunska predviđanja je uvjerljiv Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015. očekuje se da će strukturni saldo biti u skladu sa srednjoročnim ciljem u 2015. Međutim, na temelju te prognoze postoji rizik određenog odstupanja od srednjoročnog cilja u 2016. s prekoračenjem rasta neto rashoda od 0,3 % BDP-a preko referentnog mjerila. Iako se očekuje da će to odstupanje biti privremeno jer na rast neto rashoda u 2016. utječe postupno ukidanje jednokratnih mjera povezanih s oporezivanjem mirovinske štednje, daljnje mjere mogle bi biti potrebne za 2016. Na temelju svoje ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će se Danska općenito uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada planira rast ukupnog deficita s 1,6 % BDP-a u 2015., kada su ga podupirali znatni neočekivani dobici, na 2,6 % BDP-a u 2016. Nakon toga vlada planira smanjiti deficit kako bi se u 2020. postigao uravnoteženi proračun. Prema Programu konvergencije vlada planira ispuniti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, od 2016. i dalje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u postupno smanjiti s 39,8 % u 2015. na 36,7 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje ta proračunska predviđanja je uvjerljiv Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015. očekuje se da će strukturni saldo biti u skladu sa srednjoročnim ciljem u 2015. Međutim, na temelju te prognoze postoji rizik određenog odstupanja od srednjoročnog cilja u 2016. s prekoračenjem rasta neto rashoda od 0,3 % BDP-a preko referentnog mjerila. Iako se očekuje da će to odstupanje biti privremeno jer na rast neto rashoda u 2016. utječe postupno ukidanje jednokratnih mjera povezanih s oporezivanjem mirovinske štednje, daljnje mjere mogle bi biti potrebne za 2016. Na temelju svoje ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će se Danska općenito uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Dugoročna ponuda radne snage prikladnih vještina preduvjet je za održivi rast Danske. Reformom aktivne politike tržišta rada u 2014. Danska je napredovala u poboljšanju zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada. Reforma je u početnoj fazi provedbe i potrebno je pratiti njezine rezultate. Dodatne mjere i dalje su potrebne za one koji su najviše isključeni s tržišta rada u skladu s preporukama stručne skupine Carsten-Koch II. U tom pogledu ključni su čimbenici nizak stupanj obrazovanja, ograničeno iskustvo na tržištu rada, mladost i podrijetlo iz doseljeničkih obitelji. Općenito, potencijal osoba podrijetlom iz doseljeničkih obitelji nije dovoljno iskorišten na tržištu rada. Unatoč viskom izdacima za obrazovanje u Danskoj, obrazovni rezultati samo su prosječni, osobito kod učenika podrijetlom iz doseljeničkih obitelji. Cilj je reforme osnovnog i nižeg srednjeg školstva te sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja naći rješenje za taj izazov. Potpuna provedba tih reformi potrebna je kako bi se poboljšali obrazovni rezultati. |
| --- | --- |

(9)

Dugoročna ponuda radne snage prikladnih vještina preduvjet je za održivi rast Danske. Reformom aktivne politike tržišta rada u 2014. Danska je napredovala u poboljšanju zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada. Reforma je u početnoj fazi provedbe i potrebno je pratiti njezine rezultate. Dodatne mjere i dalje su potrebne za one koji su najviše isključeni s tržišta rada u skladu s preporukama stručne skupine Carsten-Koch II. U tom pogledu ključni su čimbenici nizak stupanj obrazovanja, ograničeno iskustvo na tržištu rada, mladost i podrijetlo iz doseljeničkih obitelji. Općenito, potencijal osoba podrijetlom iz doseljeničkih obitelji nije dovoljno iskorišten na tržištu rada. Unatoč viskom izdacima za obrazovanje u Danskoj, obrazovni rezultati samo su prosječni, osobito kod učenika podrijetlom iz doseljeničkih obitelji. Cilj je reforme osnovnog i nižeg srednjeg školstva te sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja naći rješenje za taj izazov. Potpuna provedba tih reformi potrebna je kako bi se poboljšali obrazovni rezultati.

| (10) | Poboljšana konkurentnost bitna je za jačanje gospodarskog oporavka u Danskoj. Rast produktivnosti, koji je u tom pogledu ključan, bio je tijekom zadnja dva desetljeća općenito slab i pod utjecajem prepreka ulasku na tržište te regulatornog opterećenja u uslužnim sektorima usmjerenima na domaće tržište. Komisija za produktivnost utvrdila je da su sektori građevinarstva i maloprodaje područja u kojima bi se produktivnost mogla poboljšati. Propisi za maloprodajna poduzeća vrlo su strogi i ništa se ne poduzima da se ublaže. Sektor građevinarstva karakteriziraju zahtjevni građevinski propisi i velik broj programa certificiranja. Danska vlada predstavila je strategiju za građevinarstvo u studenome 2014. U njoj su utvrđene dobre namjere kao što su pojednostavnjenje pravila, racionalizacija tehničkih elemenata zahtjeva za građevinske dozvole, uvođenje međunarodnih standarda, usklađivanje nacionalnih standarda te smanjenje vremena potrebnog za izdavanje građevinskih dozvola. Međutim, strategija se tek mora u cijelosti prevesti u konkretne mjere. Još uvijek postoje preklapanja u programima dozvola i certificiranja koji se u nekim slučajevima primjenjuju i na privremeno pružanje prekograničnih usluga. Osim toga, kada pružatelji usluga žele ustanoviti poslovni nastan u Danskoj, dozvole i certifikati izdani u drugim državama članicama nisu uvijek priznati. |
| --- | --- |

(10)

Poboljšana konkurentnost bitna je za jačanje gospodarskog oporavka u Danskoj. Rast produktivnosti, koji je u tom pogledu ključan, bio je tijekom zadnja dva desetljeća općenito slab i pod utjecajem prepreka ulasku na tržište te regulatornog opterećenja u uslužnim sektorima usmjerenima na domaće tržište. Komisija za produktivnost utvrdila je da su sektori građevinarstva i maloprodaje područja u kojima bi se produktivnost mogla poboljšati. Propisi za maloprodajna poduzeća vrlo su strogi i ništa se ne poduzima da se ublaže. Sektor građevinarstva karakteriziraju zahtjevni građevinski propisi i velik broj programa certificiranja. Danska vlada predstavila je strategiju za građevinarstvo u studenome 2014. U njoj su utvrđene dobre namjere kao što su pojednostavnjenje pravila, racionalizacija tehničkih elemenata zahtjeva za građevinske dozvole, uvođenje međunarodnih standarda, usklađivanje nacionalnih standarda te smanjenje vremena potrebnog za izdavanje građevinskih dozvola. Međutim, strategija se tek mora u cijelosti prevesti u konkretne mjere. Još uvijek postoje preklapanja u programima dozvola i certificiranja koji se u nekim slučajevima primjenjuju i na privremeno pružanje prekograničnih usluga. Osim toga, kada pružatelji usluga žele ustanoviti poslovni nastan u Danskoj, dozvole i certifikati izdani u drugim državama članicama nisu uvijek priznati.

| (11) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću o Danskoj za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj u proteklim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 2. u nastavku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću o Danskoj za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj u proteklim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 2. u nastavku.

| (12) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku, |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

PREPORUČUJE Danskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Izbjeći odstupanje od srednjoročnog cilja u 2016. |
| --- | --- |

1.

Izbjeći odstupanje od srednjoročnog cilja u 2016.

| 2. | Povećati produktivnost, osobito u uslužnim sektorima usmjerenima na domaće tržište, uključujući maloprodaju i građevinarstvo. Ublažiti ograničenja za maloprodajna poduzeća i poduzeti daljnje mjere za uklanjanje preostalih prepreka koje čine programi dozvola i certificiranja u sektoru građevinarstva. |
| --- | --- |

2.

Povećati produktivnost, osobito u uslužnim sektorima usmjerenima na domaće tržište, uključujući maloprodaju i građevinarstvo. Ublažiti ograničenja za maloprodajna poduzeća i poduzeti daljnje mjere za uklanjanje preostalih prepreka koje čine programi dozvola i certificiranja u sektoru građevinarstva.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 17.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/39

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2015.

(2015/C 272/11)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Estonije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Estonije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Estonija nije utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Estonija nije utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Estoniju za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Estonije u rješavanju preporuka za Estoniju donesenih 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Estoniju za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Estonije u rješavanju preporuka za Estoniju donesenih 8. srpnja 2014.

| (7) | Estonija nije u roku dostavila Nacionalni program reformi. |
| --- | --- |

(7)

Estonija nije u roku dostavila Nacionalni program reformi.

| (8) | Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Buduća vlada nije u roku dostavila Program stabilnosti. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će se ukupni suficit zabilježen u 2014. pretvoriti u deficit od 0,2 % BDP-a u 2015. te 0,1 % BDP-a u 2016. Predviđa se da će se udio državnog duga postupno smanjiti sa 10,6 % BDP-a u 2014. na ispod 10 % BDP-a u 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. postoji rizik od određenog odstupanja od srednjoročnog cilja u 2015. jer se predviđa da će strukturni saldo odstupati od srednjoročnog cilja za 0,4 % BDP-a. Odstupanje će biti znatno 2016. kada je potrebno poboljšanje od 0,4 % BDP-a, no predviđa se pogoršanje strukturnog salda od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju Komisijine ocjene i uzimajući u obzir njezinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Estonija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Buduća vlada nije u roku dostavila Program stabilnosti. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će se ukupni suficit zabilježen u 2014. pretvoriti u deficit od 0,2 % BDP-a u 2015. te 0,1 % BDP-a u 2016. Predviđa se da će se udio državnog duga postupno smanjiti sa 10,6 % BDP-a u 2014. na ispod 10 % BDP-a u 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. postoji rizik od određenog odstupanja od srednjoročnog cilja u 2015. jer se predviđa da će strukturni saldo odstupati od srednjoročnog cilja za 0,4 % BDP-a. Odstupanje će biti znatno 2016. kada je potrebno poboljšanje od 0,4 % BDP-a, no predviđa se pogoršanje strukturnog salda od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju Komisijine ocjene i uzimajući u obzir njezinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Estonija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | U trećem tromjesečju 2014. stopa zaposlenosti radno sposobnog stanovništva dostigla je 74,5 %, dok je stopa nezaposlenosti pala na 7,6 %, što je najniža razina od 2009. Udjel dugotrajno nezaposlenih znatno je ispod prosjeka EU-a. Međutim, smanjenje radne snage zajedno s niskom produktivnošću rada postaje srednjoročni odnosno dugoročni izazov. Tek je nedavno započela provedba ambiciozne reforme u području radne sposobnosti. Premda su donesene određene mjere povezane s oporezivanjem u cilju povećanja sudjelovanja na tržištu rada, one nisu posebno usmjerene na osobe s niskim primanjima. Razlika u plaćama na temelju spola i dalje je među najvećima u Uniji. Zbog nedostatka ustanova za čuvanje djece mladim je roditeljima, osobito majkama, otežan povratak na tržište rada. Udjel studenata koji pohađaju stručnu praksu također je malen. Prisutan je nedostatak studenata koji su diplomirali u području tehnologije ili znanosti. Nejednaka je kvaliteta lokalnih socijalnih službi. |
| --- | --- |

(9)

U trećem tromjesečju 2014. stopa zaposlenosti radno sposobnog stanovništva dostigla je 74,5 %, dok je stopa nezaposlenosti pala na 7,6 %, što je najniža razina od 2009. Udjel dugotrajno nezaposlenih znatno je ispod prosjeka EU-a. Međutim, smanjenje radne snage zajedno s niskom produktivnošću rada postaje srednjoročni odnosno dugoročni izazov. Tek je nedavno započela provedba ambiciozne reforme u području radne sposobnosti. Premda su donesene određene mjere povezane s oporezivanjem u cilju povećanja sudjelovanja na tržištu rada, one nisu posebno usmjerene na osobe s niskim primanjima. Razlika u plaćama na temelju spola i dalje je među najvećima u Uniji. Zbog nedostatka ustanova za čuvanje djece mladim je roditeljima, osobito majkama, otežan povratak na tržište rada. Udjel studenata koji pohađaju stručnu praksu također je malen. Prisutan je nedostatak studenata koji su diplomirali u području tehnologije ili znanosti. Nejednaka je kvaliteta lokalnih socijalnih službi.

| (10) | Vlada je donijela strategiju cjeloživotnog učenja na početku 2014., a programi kojima će se ona provesti predstavljeni su u ožujku 2015. Provodi se reforma školskih programa u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te je poraslo sudjelovanje u cjeloživotnom učenju. Na početku 2015. u parlamentu je donesen Zakon o obrazovanju odraslih i Zakon o zanimanjima. Privlačnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te stručne prakse i dalje je izazov. Poboljšali su se sustavi istraživanja i inovacija te suradnja među poduzećima, visokim obrazovanjem i istraživačkim ustanovama. Međutim, čini se da nedostaje koordinacija u području javne potpore istraživanjima i inovacijama u okviru strategije za istraživanje, razvoj i inovacije te strategije za poduzetništvo i rast te bi se ona trebala usmjeriti na ograničeni broj područja pametne specijalizacije. I dalje je potrebno bolje usklađivanje sustava visokog obrazovanja, osobito u području znanosti i tehnologije, s potrebama poduzeća i istraživačkih ustanova. Niska su ulaganja u intelektualno vlasništvo, a mali broj poduzeća surađuje s istraživačkim ustanovama. |
| --- | --- |

(10)

Vlada je donijela strategiju cjeloživotnog učenja na početku 2014., a programi kojima će se ona provesti predstavljeni su u ožujku 2015. Provodi se reforma školskih programa u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te je poraslo sudjelovanje u cjeloživotnom učenju. Na početku 2015. u parlamentu je donesen Zakon o obrazovanju odraslih i Zakon o zanimanjima. Privlačnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te stručne prakse i dalje je izazov. Poboljšali su se sustavi istraživanja i inovacija te suradnja među poduzećima, visokim obrazovanjem i istraživačkim ustanovama. Međutim, čini se da nedostaje koordinacija u području javne potpore istraživanjima i inovacijama u okviru strategije za istraživanje, razvoj i inovacije te strategije za poduzetništvo i rast te bi se ona trebala usmjeriti na ograničeni broj područja pametne specijalizacije. I dalje je potrebno bolje usklađivanje sustava visokog obrazovanja, osobito u području znanosti i tehnologije, s potrebama poduzeća i istraživačkih ustanova. Niska su ulaganja u intelektualno vlasništvo, a mali broj poduzeća surađuje s istraživačkim ustanovama.

| (11) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu estonske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Estoniji za 2015. Ocijenila je i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Estoniji u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Estoniji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama ra razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu estonske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Estoniji za 2015. Ocijenila je i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Estoniji u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Estoniji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama ra razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

| (12) | Vijeće je obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(12)

Vijeće je obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (13) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Estonija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme, |
| --- | --- |

(13)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Estonija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

PREPORUČUJE Estoniji da u 2015 i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Izbjeći odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. |
| --- | --- |

1.

Izbjeći odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016.

| 2. | Poboljšati sudjelovanje na tržištu rada provođenjem, među ostalim, reforme u području radne sposobnosti. Poboljšati poticaj za rad mjerama usmjerenima na osobe s niskim primanjima. Poduzeti mjere za smanjivanje razlike u plaćama na temelju spola. Osigurati visokokvalitetne socijalne službe i dostupnost usluge skrbi za djecu na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

2.

Poboljšati sudjelovanje na tržištu rada provođenjem, među ostalim, reforme u području radne sposobnosti. Poboljšati poticaj za rad mjerama usmjerenima na osobe s niskim primanjima. Poduzeti mjere za smanjivanje razlike u plaćama na temelju spola. Osigurati visokokvalitetne socijalne službe i dostupnost usluge skrbi za djecu na lokalnoj razini.

| 3. | Povećati sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te njihovu važnost za tržište rada, osobito poboljšavanjem dostupnosti stručne prakse. Usmjeriti javnu potporu istraživanjima i inovacijama na koordiniranu provedbu ograničenog broja područja pametne specijalizacije. |
| --- | --- |

3.

Povećati sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te njihovu važnost za tržište rada, osobito poboljšavanjem dostupnosti stručne prakse. Usmjeriti javnu potporu istraživanjima i inovacijama na koordiniranu provedbu ograničenog broja područja pametne specijalizacije.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 25.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/42

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Irske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2015.

(2015/C 272/12)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Irske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Irske za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Irske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Irske za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija, na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Irska navedena kao jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija, na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Irska navedena kao jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Irsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Irske u odnosu na preporuke za pojedine zemlje donesene 8. srpnja 2014. To izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da Irska ima makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u okviru politika i posebno praćenje. Posebno, Irska je u 2013. završila program financijske pomoći EU-a i MMF-a te se sada na nju primjenjuje nadzor po isteku programa i nadzor u okviru europskog semestra. Unatoč znatnom poboljšanju gospodarskih izgleda, neki rizici i dalje zaslužuju posebnu pozornost: visoka razina zaduženosti privatnog i javnog sektora; preostali izazovi financijskog sektora, posebice s obzirom na profitabilnost banaka; te prilagodba tržišta rada obilježenog visokom strukturnom nezaposlenosti. |
| --- | --- |

(6)

Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Irsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Irske u odnosu na preporuke za pojedine zemlje donesene 8. srpnja 2014. To izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da Irska ima makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u okviru politika i posebno praćenje. Posebno, Irska je u 2013. završila program financijske pomoći EU-a i MMF-a te se sada na nju primjenjuje nadzor po isteku programa i nadzor u okviru europskog semestra. Unatoč znatnom poboljšanju gospodarskih izgleda, neki rizici i dalje zaslužuju posebnu pozornost: visoka razina zaduženosti privatnog i javnog sektora; preostali izazovi financijskog sektora, posebice s obzirom na profitabilnost banaka; te prilagodba tržišta rada obilježenog visokom strukturnom nezaposlenosti.

| (7) | Dana 29. travnja 2015. Irska je dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. dok je 30. travnja 2015. podnijela svoj Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Dana 29. travnja 2015. Irska je dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. dok je 30. travnja 2015. podnijela svoj Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Na Irsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je postavilo Vijeće. Nakon toga namjerava ostvariti srednjoročni cilj – uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2019. Vlada u 2015. namjerava smanjiti ukupni deficit na 2,3 % BDP-a te ga u 2019. pretvoriti u suficit od 0,7 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti sa 109,7 % u 2014., na 105,0 % u 2015. i postupno na 89,4 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015. i vjerojatan u 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno ispravljanje prekomjernog deficita do 2015. Procjenjuje se da je fiskalni napor za razdoblje 2011. – 2015. ispod preporučene razine, ali su diskrecijske mjere provedene u okviru programa i nakon toga u skladu s onim što je bilo potrebno. Ako se provede pravovremeno i trajno ispravljanje prekomjernog deficita, kako je planirano, na Irsku će se od 2016. primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Mjere za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita i napredak prema ostvarenju srednjoročnog cilja od 2016. nadalje nisu dovoljno precizirane. Stoga se u svjetlu Komisijine proljetne prognoze 2015. čini da postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebnih prilagodbi u cilju ostvarenja srednjoročnog cilja u 2016. te će u toj godini biti potrebne daljnje strukturne mjere. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. smatra da postoji rizik da Irska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Na Irsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je postavilo Vijeće. Nakon toga namjerava ostvariti srednjoročni cilj – uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2019. Vlada u 2015. namjerava smanjiti ukupni deficit na 2,3 % BDP-a te ga u 2019. pretvoriti u suficit od 0,7 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti sa 109,7 % u 2014., na 105,0 % u 2015. i postupno na 89,4 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015. i vjerojatan u 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno ispravljanje prekomjernog deficita do 2015. Procjenjuje se da je fiskalni napor za razdoblje 2011. – 2015. ispod preporučene razine, ali su diskrecijske mjere provedene u okviru programa i nakon toga u skladu s onim što je bilo potrebno. Ako se provede pravovremeno i trajno ispravljanje prekomjernog deficita, kako je planirano, na Irsku će se od 2016. primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Mjere za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita i napredak prema ostvarenju srednjoročnog cilja od 2016. nadalje nisu dovoljno precizirane. Stoga se u svjetlu Komisijine proljetne prognoze 2015. čini da postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebnih prilagodbi u cilju ostvarenja srednjoročnog cilja u 2016. te će u toj godini biti potrebne daljnje strukturne mjere. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. smatra da postoji rizik da Irska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Porezne reforme pridonijele su fiskalnoj prilagodbi, ali još ima prostora za smanjenje narušavanja, poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava te njegova doprinosa rastu i zaštiti okoliša. Oporezivanje nekretnina postalo je periodični porez, ali je osnovica i dalje relativno uska jer određene nestambene nekretnine i dalje ne podliježu oporezivanju. Oporezivanje rada nije jednostavno zbog složenog sustava socijalnih doprinosa. Porezne osnovice za potrošnju i porezi za zaštitu okoliša ograničeni su zbog smanjenih stopa i olakšica. Zbog nultih i smanjenih stopa porez na dodanu vrijednost manje je učinkovit od prosjeka EU-a te se čini da nema sustavne procjene takvih poreznih rashoda. Ima prostora za poboljšanje učinkovitosti poreznih instrumenta u području zaštite okoliša i uklanjanje ekološki štetnih subvencija. Nedavne promjene propisa o rezidentnosti u porezne svrhe dobrodošle su, iako će se njihove učinke moći ocijeniti tek s vremenom. Posljednjih godina provedene su važne reforme fiskalnog okvira. Očekuje se da će novi propisi i postupci, osobito u okviru srednjoročnih rashoda, biti zaštita od procikličke fiskalne politike te su oni ključni za fiskalnu održivost. Međutim, prema sadašnjim propisima vlada ima znatne diskrecijske ovlasti promijeniti gornje granice rashoda izvan konkretnih i unaprijed definiranih nepredviđenih rashoda, čime se slabe srednjoročni proračunski planovi. |
| --- | --- |

(9)

Porezne reforme pridonijele su fiskalnoj prilagodbi, ali još ima prostora za smanjenje narušavanja, poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava te njegova doprinosa rastu i zaštiti okoliša. Oporezivanje nekretnina postalo je periodični porez, ali je osnovica i dalje relativno uska jer određene nestambene nekretnine i dalje ne podliježu oporezivanju. Oporezivanje rada nije jednostavno zbog složenog sustava socijalnih doprinosa. Porezne osnovice za potrošnju i porezi za zaštitu okoliša ograničeni su zbog smanjenih stopa i olakšica. Zbog nultih i smanjenih stopa porez na dodanu vrijednost manje je učinkovit od prosjeka EU-a te se čini da nema sustavne procjene takvih poreznih rashoda. Ima prostora za poboljšanje učinkovitosti poreznih instrumenta u području zaštite okoliša i uklanjanje ekološki štetnih subvencija. Nedavne promjene propisa o rezidentnosti u porezne svrhe dobrodošle su, iako će se njihove učinke moći ocijeniti tek s vremenom. Posljednjih godina provedene su važne reforme fiskalnog okvira. Očekuje se da će novi propisi i postupci, osobito u okviru srednjoročnih rashoda, biti zaštita od procikličke fiskalne politike te su oni ključni za fiskalnu održivost. Međutim, prema sadašnjim propisima vlada ima znatne diskrecijske ovlasti promijeniti gornje granice rashoda izvan konkretnih i unaprijed definiranih nepredviđenih rashoda, čime se slabe srednjoročni proračunski planovi.

| (10) | Javni rashodi za zdravstvo relativno su visoki iako pokazatelji zdravstvenog statusa stanovništva općenito nisu bolji od ostatka EU-a. Posljednjih godina ostvaren je rast učinkovitosti. Međutim, potrebne su dublje strukturne reforme zdravstvenog sustava kako bi se ograničila očekivana povećanja troškova i zadržali pozitivni zdravstveni ishodi s obzirom na starenje stanovništva. Irska u srednjem roku namjerava uvesti jednorazinski sustav univerzalnog zdravstvenog osiguranja i provodi reforme u okviru strategije Future Health. Pri uvođenju univerzalnog zdravstvenog osiguranja provode se prijelazne mjere kako bi se riješili neki od najhitnijih izazova i povećala troškovna učinkovitost. Učinkovito uvođenje alata e-zdravstva, financiranje temeljeno na aktivnosti i bolja praksa izdavanja recepata imaju znatan potencijal za povećanje troškovne učinkovitosti. Istodobno još ima potencijala za smanjenje javnih izdataka za farmaceutske proizvode, a posebno patentirane lijekove, koji su znatno veći od prosjeka EU-a. |
| --- | --- |

(10)

Javni rashodi za zdravstvo relativno su visoki iako pokazatelji zdravstvenog statusa stanovništva općenito nisu bolji od ostatka EU-a. Posljednjih godina ostvaren je rast učinkovitosti. Međutim, potrebne su dublje strukturne reforme zdravstvenog sustava kako bi se ograničila očekivana povećanja troškova i zadržali pozitivni zdravstveni ishodi s obzirom na starenje stanovništva. Irska u srednjem roku namjerava uvesti jednorazinski sustav univerzalnog zdravstvenog osiguranja i provodi reforme u okviru strategije Future Health. Pri uvođenju univerzalnog zdravstvenog osiguranja provode se prijelazne mjere kako bi se riješili neki od najhitnijih izazova i povećala troškovna učinkovitost. Učinkovito uvođenje alata e-zdravstva, financiranje temeljeno na aktivnosti i bolja praksa izdavanja recepata imaju znatan potencijal za povećanje troškovne učinkovitosti. Istodobno još ima potencijala za smanjenje javnih izdataka za farmaceutske proizvode, a posebno patentirane lijekove, koji su znatno veći od prosjeka EU-a.

| (11) | U Irskoj je udio osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada među najvišima u Uniji. Time se stvaraju ozbiljni socijalni izazovi i povećava rizik od siromaštva djece. Kako je niski intenzitet rada osobito izražen u jednoroditeljskim kućanstvima, udjel djece koja žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada gotovo je trostruko veći od prosjeka EU-a. Određeni napredak u rješavanju zamki neaktivnosti ostvaren je promjenom dodjele nekih socijalnih naknada. Unatoč tome, pristup uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena i dalje je ograničen i skup, što je prepreka za sudjelovanje žena i samohranih roditelja na tržištu rada. |
| --- | --- |

(11)

U Irskoj je udio osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada među najvišima u Uniji. Time se stvaraju ozbiljni socijalni izazovi i povećava rizik od siromaštva djece. Kako je niski intenzitet rada osobito izražen u jednoroditeljskim kućanstvima, udjel djece koja žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada gotovo je trostruko veći od prosjeka EU-a. Određeni napredak u rješavanju zamki neaktivnosti ostvaren je promjenom dodjele nekih socijalnih naknada. Unatoč tome, pristup uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena i dalje je ograničen i skup, što je prepreka za sudjelovanje žena i samohranih roditelja na tržištu rada.

| (12) | Uz snažnije makroekonomsko okruženje poboljšala se općenita situacija MSP-ova, iako se oni suočavaju s vrlo različitim financijskim položajima – relativno mali postotak još je uvijek pogođen problemima naslijeđenima iz prethodnog razdoblja te su u njima koncentrirane potrebe daljnjeg razduživanja sektora. Potražnja za kreditima pokazuje naznake oporavka. Kada je riječ o ulaganjima, MSP-ovi se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na bankovno financiranje, a nebankovni izvori financiranja relativno su nerazvijeni. Kako oporavak bude napredovao i ponovno naraste domaća potražnja, vjerojatno je da će se ograničenja ponude povećati ako se kreditni kanali na odgovarajući način ne poprave i diversificiraju izvori financiranja, a to je ključno za perspektivu ulaganja i rasta. Provedene su bitne inicijative u okviru politika za potporu pristupu MSP-ova financiranju i ponudu novih dugotrajnijih proizvoda. To uključuje uspostavu poduzeća Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), fonda Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) i drugih programa. Međutim, iako je još u ranoj fazi, primjena nekih od tih programa do sada je bila niska, a učinkovitost i učinak SBCI-ja i ISIF-a moći će se procijeniti samo na temelju iskustva. |
| --- | --- |

(12)

Uz snažnije makroekonomsko okruženje poboljšala se općenita situacija MSP-ova, iako se oni suočavaju s vrlo različitim financijskim položajima – relativno mali postotak još je uvijek pogođen problemima naslijeđenima iz prethodnog razdoblja te su u njima koncentrirane potrebe daljnjeg razduživanja sektora. Potražnja za kreditima pokazuje naznake oporavka. Kada je riječ o ulaganjima, MSP-ovi se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na bankovno financiranje, a nebankovni izvori financiranja relativno su nerazvijeni. Kako oporavak bude napredovao i ponovno naraste domaća potražnja, vjerojatno je da će se ograničenja ponude povećati ako se kreditni kanali na odgovarajući način ne poprave i diversificiraju izvori financiranja, a to je ključno za perspektivu ulaganja i rasta. Provedene su bitne inicijative u okviru politika za potporu pristupu MSP-ova financiranju i ponudu novih dugotrajnijih proizvoda. To uključuje uspostavu poduzeća Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), fonda Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) i drugih programa. Međutim, iako je još u ranoj fazi, primjena nekih od tih programa do sada je bila niska, a učinkovitost i učinak SBCI-ja i ISIF-a moći će se procijeniti samo na temelju iskustva.

| (13) | Irska je postigla znatan napredak u restrukturiranju, smanjivanju i rekapitalizaciji domaćih banaka. Bankovni profili financiranja vratili su se u normalu, a profitabilnost stalno raste. Međutim, izazovi naslijeđeni iz prethodnog razdoblja i dalje su od presudne važnosti. Visoki udjel loših kredita tek se sporo smanjuje te i dalje opterećuje sposobnost banaka da pruže potporu gospodarskom oporavku. U četvrtom tromjesečju 2014. takvi krediti činili su 23,2 % ukupnih kredita u tri najveće domaće banke, što je jedan od najvećih postotaka u Uniji. Dok banke nastavljaju ispunjavati ciljeve u pogledu rješavanja hipotekarnih kredita sa zaostalom otplatom, krediti čija otplata najviše kasni (više od 720 dana) i dalje se nakupljaju te su četvrtom tromjesečju 2014. narasli na 9,8 % ukupnih kreditnih bilanci. Postiže se napredak u provedbi održivih rješenja za restrukturiranje – u travnju je irska središnja banka od banaka zatražila da do kraja 2015. pronađu rješenja za veliku većinu zajmoprimaca. Međutim, banke su se znatno oslanjale na standardne tehnike suzdržanosti koje uključuju reprogramiranje otplate glavnice ili kamata, a ne njihovo smanjenje. Osim toga, banke se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na parnične postupke kao način za prisilu klijenata sa zaostalim otplatama kredita da ispune svoje obveze. Planirano uvođenje središnjeg kreditnog registra tek sporo napreduje, iako je on ključan za unapređenje nadzora, odobravanja kredita i upravljanja rizikom. |
| --- | --- |

(13)

Irska je postigla znatan napredak u restrukturiranju, smanjivanju i rekapitalizaciji domaćih banaka. Bankovni profili financiranja vratili su se u normalu, a profitabilnost stalno raste. Međutim, izazovi naslijeđeni iz prethodnog razdoblja i dalje su od presudne važnosti. Visoki udjel loših kredita tek se sporo smanjuje te i dalje opterećuje sposobnost banaka da pruže potporu gospodarskom oporavku. U četvrtom tromjesečju 2014. takvi krediti činili su 23,2 % ukupnih kredita u tri najveće domaće banke, što je jedan od najvećih postotaka u Uniji. Dok banke nastavljaju ispunjavati ciljeve u pogledu rješavanja hipotekarnih kredita sa zaostalom otplatom, krediti čija otplata najviše kasni (više od 720 dana) i dalje se nakupljaju te su četvrtom tromjesečju 2014. narasli na 9,8 % ukupnih kreditnih bilanci. Postiže se napredak u provedbi održivih rješenja za restrukturiranje – u travnju je irska središnja banka od banaka zatražila da do kraja 2015. pronađu rješenja za veliku većinu zajmoprimaca. Međutim, banke su se znatno oslanjale na standardne tehnike suzdržanosti koje uključuju reprogramiranje otplate glavnice ili kamata, a ne njihovo smanjenje. Osim toga, banke se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na parnične postupke kao način za prisilu klijenata sa zaostalim otplatama kredita da ispune svoje obveze. Planirano uvođenje središnjeg kreditnog registra tek sporo napreduje, iako je on ključan za unapređenje nadzora, odobravanja kredita i upravljanja rizikom.

| (14) | Stanje na tržištu rada poboljšalo se od 2013., s ponovnim otvaranjem radnih mjesta u privatnom sektoru i stalnim smanjivanjem nezaposlenosti. Unatoč tome, stopa nezaposlenosti još je uvijek visoka, a ozbiljnu zabrinutost izaziva i dugoročna nezaposlenost. Postoji rizik da bi ciklička nezaposlenost dijelom mogla biti strukturna jer su se s uravnoteženjem gospodarstva pojavile neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada. Nezaposlenost mladih još je uvijek znatno viša nego u razdoblju prije krize. Reformama u cilju aktivacije radne snage posljednjih godina ostvaren je znatan napredak, ali i dalje postoji zabrinutost u pogledu učinkovitosti postojećih politika aktivacije i programa izobrazbe te mogućnosti službi za zapošljavanje da ostvare rezultate u mjeri koja je potrebna. Nedavno pokrenuta inicijativa Job Path pozitivan je pomak, ali će njezinu učinkovitost trebati provjeriti. U prošlosti su sustavi daljnjeg obrazovanja i izobrazbe bili neučinkoviti kada je riječ o ponudi vještina koje su potrebne uravnoteženom gospodarstvu, a reforme su započete tek nedavno. |
| --- | --- |

(14)

Stanje na tržištu rada poboljšalo se od 2013., s ponovnim otvaranjem radnih mjesta u privatnom sektoru i stalnim smanjivanjem nezaposlenosti. Unatoč tome, stopa nezaposlenosti još je uvijek visoka, a ozbiljnu zabrinutost izaziva i dugoročna nezaposlenost. Postoji rizik da bi ciklička nezaposlenost dijelom mogla biti strukturna jer su se s uravnoteženjem gospodarstva pojavile neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada. Nezaposlenost mladih još je uvijek znatno viša nego u razdoblju prije krize. Reformama u cilju aktivacije radne snage posljednjih godina ostvaren je znatan napredak, ali i dalje postoji zabrinutost u pogledu učinkovitosti postojećih politika aktivacije i programa izobrazbe te mogućnosti službi za zapošljavanje da ostvare rezultate u mjeri koja je potrebna. Nedavno pokrenuta inicijativa Job Path pozitivan je pomak, ali će njezinu učinkovitost trebati provjeriti. U prošlosti su sustavi daljnjeg obrazovanja i izobrazbe bili neučinkoviti kada je riječ o ponudi vještina koje su potrebne uravnoteženom gospodarstvu, a reforme su započete tek nedavno.

| (15) | Troškovi pravnih usluga još su visoki i moraju se prilagoditi u skladu s drugim profesionalnim uslugama. Prilagodba je važna s obzirom na to da su pravne usluge input u svim sektorima gospodarstva, a njihova cijena utječe na konkurentnost Irske. Reforma regulatornog okvira za pravne usluge u smislu povećanja tržišnog natjecanja i smanjenja troškova dugoročni je projekt na koji se vlada obvezala. Međutim, prijedlog zakona o uređenju pravnih usluga, objavljen 2011., nije donesen. Osim toga, stvarno smanjenje troškova može se ostvariti samo ako se odredbe o povećanju tržišnog natjecanja i smanjenju troškova sačuvaju u planiranom regulatornom okviru i uključe u propise koje će donositi regulatorno tijelo za pravne usluge, a koje se upravo treba uspostaviti. Stoga će Komisija u kontekstu europskog semestra nastaviti pratiti napredak u tom području. |
| --- | --- |

(15)

Troškovi pravnih usluga još su visoki i moraju se prilagoditi u skladu s drugim profesionalnim uslugama. Prilagodba je važna s obzirom na to da su pravne usluge input u svim sektorima gospodarstva, a njihova cijena utječe na konkurentnost Irske. Reforma regulatornog okvira za pravne usluge u smislu povećanja tržišnog natjecanja i smanjenja troškova dugoročni je projekt na koji se vlada obvezala. Međutim, prijedlog zakona o uređenju pravnih usluga, objavljen 2011., nije donesen. Osim toga, stvarno smanjenje troškova može se ostvariti samo ako se odredbe o povećanju tržišnog natjecanja i smanjenju troškova sačuvaju u planiranom regulatornom okviru i uključe u propise koje će donositi regulatorno tijelo za pravne usluge, a koje se upravo treba uspostaviti. Stoga će Komisija u kontekstu europskog semestra nastaviti pratiti napredak u tom području.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu irske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi i provedbu preporuka upućenih Irskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Irskoj, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu za tim da se doprinosom na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama ojača ukupno ekonomsko upravljanje Unijom. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu irske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi i provedbu preporuka upućenih Irskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Irskoj, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu za tim da se doprinosom na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama ojača ukupno ekonomsko upravljanje Unijom. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (17) | Vijeće je u svjetlu te ocjene ispitalo Program stabilnosti, a njegovo se mišljenje (6) posebice odražava u preporukama 1. i 2. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Vijeće je u svjetlu te ocjene ispitalo Program stabilnosti, a njegovo se mišljenje (6) posebice odražava u preporukama 1. i 2. u nastavku.

| (18) | U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama 1. i 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama 1. i 4. u nastavku.

| (19) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke koje su upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Irska bi trebala osigurati da se te preporuke u cijelosti i pravodobno provedu, |
| --- | --- |

(19)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke koje su upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Irska bi trebala osigurati da se te preporuke u cijelosti i pravodobno provedu,

PREPORUČUJE Irskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. Postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Iskoristiti neočekivane dobitke proizašle iz boljih od očekivanih gospodarskih i financijskih uvjeta kako bi se ubrzalo smanjenje deficita i duga. Ograničiti postojeće diskrecijske ovlasti za promjenu gornjih granica rashoda izvan konkretnih i unaprijed definiranih nepredviđenih rashoda. Proširiti poreznu osnovicu i preispitati porezne rashode, uključujući u pogledu poreza na dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

1.

Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. Postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Iskoristiti neočekivane dobitke proizašle iz boljih od očekivanih gospodarskih i financijskih uvjeta kako bi se ubrzalo smanjenje deficita i duga. Ograničiti postojeće diskrecijske ovlasti za promjenu gornjih granica rashoda izvan konkretnih i unaprijed definiranih nepredviđenih rashoda. Proširiti poreznu osnovicu i preispitati porezne rashode, uključujući u pogledu poreza na dodanu vrijednost.

| 2. | Poduzeti mjere za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava, uključujući smanjenje izdataka za patentirane lijekove i postupnu provedbu odgovarajuće prakse izdavanja recepata. Uvesti financiranje temeljeno na aktivnosti u cijelom sustavu javnih bolnica. |
| --- | --- |

2.

Poduzeti mjere za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava, uključujući smanjenje izdataka za patentirane lijekove i postupnu provedbu odgovarajuće prakse izdavanja recepata. Uvesti financiranje temeljeno na aktivnosti u cijelom sustavu javnih bolnica.

| 3. | Provesti mjere za povećanje radnog intenziteta kućanstava i riješiti problem rizika od siromaštva djece progresivnim ukidanjem socijalnih naknada i dodatnim doplatcima po povratku na tržište rada te poboljšanjem pristupa cjenovno dostupnijim uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena. |
| --- | --- |

3.

Provesti mjere za povećanje radnog intenziteta kućanstava i riješiti problem rizika od siromaštva djece progresivnim ukidanjem socijalnih naknada i dodatnim doplatcima po povratku na tržište rada te poboljšanjem pristupa cjenovno dostupnijim uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena.

| 4. | Završiti do kraja 2015. trajno restrukturiranje velike većine hipotekarnih kredita sa zaostalom otplatom i ojačati praćenje koje provodi irska središnja banka. Daljnjim ocjenjivanjem uspješnosti banaka u ostvarenju njihovih ciljeva osigurati održivo restrukturiranje kredita MSP-ovima u poteškoćama i preostalih komercijalnih kredita za nekretnine. Poduzeti potrebne mjere kako bi središnji kreditni registar započeo s radom do 2016. |
| --- | --- |

4.

Završiti do kraja 2015. trajno restrukturiranje velike većine hipotekarnih kredita sa zaostalom otplatom i ojačati praćenje koje provodi irska središnja banka. Daljnjim ocjenjivanjem uspješnosti banaka u ostvarenju njihovih ciljeva osigurati održivo restrukturiranje kredita MSP-ovima u poteškoćama i preostalih komercijalnih kredita za nekretnine. Poduzeti potrebne mjere kako bi središnji kreditni registar započeo s radom do 2016.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Irske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 29.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/46

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2015.

(2015/C 272/13)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Španjolske za 2014. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Španjolske za 2014. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem se Španjolsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem se Španjolsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Španjolsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Španjolske u provedbi preporuka za pojedine zemlje donesenih 8. srpnja 2014. U izvješću su sadržani i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Unatoč određenom poboljšanju u uravnoteživanju tekućeg računa te unatoč značajnim naporima u pogledu razduživanja poduzetih posljednjih godina, u kontekstu vrlo visoke nezaposlenosti i dalje je potrebno podrobno pratiti rizike povezane s visokim razinama zaduženosti privatnog i javnog sektora te vrlo negativnim neto stanjem međunarodnih ulaganja. Posebno je važna potreba mjera za smanjenje rizika od negativnog utjecaja na španjolsko gospodarstvo, a s obzirom na njegovu veličinu, i negativnih učinaka prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Španjolsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Španjolske u provedbi preporuka za pojedine zemlje donesenih 8. srpnja 2014. U izvješću su sadržani i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Unatoč određenom poboljšanju u uravnoteživanju tekućeg računa te unatoč značajnim naporima u pogledu razduživanja poduzetih posljednjih godina, u kontekstu vrlo visoke nezaposlenosti i dalje je potrebno podrobno pratiti rizike povezane s visokim razinama zaduženosti privatnog i javnog sektora te vrlo negativnim neto stanjem međunarodnih ulaganja. Posebno je važna potreba mjera za smanjenje rizika od negativnog utjecaja na španjolsko gospodarstvo, a s obzirom na njegovu veličinu, i negativnih učinaka prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

| (7) | Španjolska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Španjolska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svom Planu stabilnosti za 2015. u pogledu ukupnog deficita namjerava postići cilj iz postupka u slučaju prekomjernog deficita od 4,2 % BDP-a u 2015. i 2,8 % BDP-a u 2016. Vlada planira ostvariti srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna u 2019. U skladu s Programom stabilnosti, očekuje se da će udio duga središnje države u BDP-u svoj vrhunac (98,9 %) dosegnuti 2015., a zatim se postupno smanjivati do 93,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se te proračunske projekcije temelje uvjerljiv je za 2015., a nakon toga povoljan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. predviđen je proračunski deficit od 4,5 % BDP-a za 2015. odnosno 3,5 % BDP-a za 2016. Stoga postoji rizik da se možda neće ostvariti ciljani ukupni deficit za 2015. i 2016. Štoviše, očekuje se da će planirani fiskalni napor Španjolske u razdoblju 2013. – 2016. biti ispod preporučene razine, zbog čega će u 2015. i 2016. biti potrebne dodatne strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Španjolska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Španjolska je ostvarila određeni napredak u pogledu uklanjanja zaostataka u plaćanju javnog sektora. Španjolska je 2014. ostvarila i određeni napredak u pogledu utvrđivanja prijedloga za racionalizaciju zdravstva, obrazovanja i socijalnih izdataka na regionalnoj razini, premda ti prijedlozi u konačnici nisu prihvaćeni. Međutim,28. svibnja 2015. donesen je zakon o uvođenju pravila za izdatke za farmaceutske proizvode i zdravstvo na regionalnoj razini. |
| --- | --- |

(8)

Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svom Planu stabilnosti za 2015. u pogledu ukupnog deficita namjerava postići cilj iz postupka u slučaju prekomjernog deficita od 4,2 % BDP-a u 2015. i 2,8 % BDP-a u 2016. Vlada planira ostvariti srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna u 2019. U skladu s Programom stabilnosti, očekuje se da će udio duga središnje države u BDP-u svoj vrhunac (98,9 %) dosegnuti 2015., a zatim se postupno smanjivati do 93,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se te proračunske projekcije temelje uvjerljiv je za 2015., a nakon toga povoljan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. predviđen je proračunski deficit od 4,5 % BDP-a za 2015. odnosno 3,5 % BDP-a za 2016. Stoga postoji rizik da se možda neće ostvariti ciljani ukupni deficit za 2015. i 2016. Štoviše, očekuje se da će planirani fiskalni napor Španjolske u razdoblju 2013. – 2016. biti ispod preporučene razine, zbog čega će u 2015. i 2016. biti potrebne dodatne strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Španjolska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Španjolska je ostvarila određeni napredak u pogledu uklanjanja zaostataka u plaćanju javnog sektora. Španjolska je 2014. ostvarila i određeni napredak u pogledu utvrđivanja prijedloga za racionalizaciju zdravstva, obrazovanja i socijalnih izdataka na regionalnoj razini, premda ti prijedlozi u konačnici nisu prihvaćeni. Međutim,28. svibnja 2015. donesen je zakon o uvođenju pravila za izdatke za farmaceutske proizvode i zdravstvo na regionalnoj razini.

| (9) | Sporo napreduje provedba preventivnih, korektivnih i provedbenih mjera iz Temeljnog zakona o stabilnosti proračuna i financijskoj održivosti. Poboljšala se troškovna učinkovitost zdravstvenog sektora, ali je ključno i dalje kontrolirati rast izdataka za farmaceutske proizvode, a posebno nadzirati te izdatke u bolnicama. Deficit elektroenergetskog sustava uklonjen je u 2014. te je započelo rješavanje problema nesolventnih autocesta s naplatom cestarine, čime su smanjeni izdaci države. Španjolska međutim nije uvela sustav za neovisno ocjenjivanje budućih ključnih infrastrukturnih projekata. Naposljetku, iako je znatno povećana dostupnost podataka o izvršenju proračuna, mjesta za napredak ima na regionalnoj razini tako da se osigura pridržavanje načela iz zakona o stabilnosti u pogledu transparentnosti i višegodišnjeg vremenskog okvira, usklađivanja pravila javnog računovodstva i pravilnog korištenja izvanproračunskih računa. |
| --- | --- |

(9)

Sporo napreduje provedba preventivnih, korektivnih i provedbenih mjera iz Temeljnog zakona o stabilnosti proračuna i financijskoj održivosti. Poboljšala se troškovna učinkovitost zdravstvenog sektora, ali je ključno i dalje kontrolirati rast izdataka za farmaceutske proizvode, a posebno nadzirati te izdatke u bolnicama. Deficit elektroenergetskog sustava uklonjen je u 2014. te je započelo rješavanje problema nesolventnih autocesta s naplatom cestarine, čime su smanjeni izdaci države. Španjolska međutim nije uvela sustav za neovisno ocjenjivanje budućih ključnih infrastrukturnih projekata. Naposljetku, iako je znatno povećana dostupnost podataka o izvršenju proračuna, mjesta za napredak ima na regionalnoj razini tako da se osigura pridržavanje načela iz zakona o stabilnosti u pogledu transparentnosti i višegodišnjeg vremenskog okvira, usklađivanja pravila javnog računovodstva i pravilnog korištenja izvanproračunskih računa.

| (10) | Ostvaren je određeni napredak u području oporezivanja, uvođenjem sveobuhvatne porezne reforme kojom bi se porezni sustav pojednostavnio i učinio pogodnijim za ulaganja i otvaranje radnih mjesta. Porezna reforma donesena je 20. studenoga 2014., na snagu je stupila u siječnju 2015., a obuhvaća oporezivanje fizičkih i pravnih osoba. Ostvaren je određeni napredak i u pogledu suzbijanja utaje poreza, a u području poreza povezanih sa zaštitom okoliša ostvaren je ograničeni napredak. Dobro napreduje restrukturiranje španjolskog bankarskog sektora, a posebno banaka koje su dobile državne potpore. Istodobno je nedavnim mjerama, namijenjenima olakšavanju pristupa nebankovnom financiranju, gospodarskim subjektima barem u određenoj mjeri poboljšan pristup financiranju, posebno u svjetlu visoke ovisnosti španjolskih gospodarskih subjekata o kreditiranju koje pružaju banke. Potpuna provedba tih mjera ključan je čimbenik lakše preraspodjele sredstava i potpore tekućim prilagodbama. Ostvaren je određeni napredak u pogledu uklanjanja preostalih uskih grla u sustavu za rješavanje stečaja trgovačkih društva, a Kraljevski dekret-zakon o osobnom stečaju donesen je 27. veljače 2015. Međutim, potrebna su daljnja poboljšanja administrativnih i sudskih kapaciteta u rješavanju stečajnih postupaka. |
| --- | --- |

(10)

Ostvaren je određeni napredak u području oporezivanja, uvođenjem sveobuhvatne porezne reforme kojom bi se porezni sustav pojednostavnio i učinio pogodnijim za ulaganja i otvaranje radnih mjesta. Porezna reforma donesena je 20. studenoga 2014., na snagu je stupila u siječnju 2015., a obuhvaća oporezivanje fizičkih i pravnih osoba. Ostvaren je određeni napredak i u pogledu suzbijanja utaje poreza, a u području poreza povezanih sa zaštitom okoliša ostvaren je ograničeni napredak. Dobro napreduje restrukturiranje španjolskog bankarskog sektora, a posebno banaka koje su dobile državne potpore. Istodobno je nedavnim mjerama, namijenjenima olakšavanju pristupa nebankovnom financiranju, gospodarskim subjektima barem u određenoj mjeri poboljšan pristup financiranju, posebno u svjetlu visoke ovisnosti španjolskih gospodarskih subjekata o kreditiranju koje pružaju banke. Potpuna provedba tih mjera ključan je čimbenik lakše preraspodjele sredstava i potpore tekućim prilagodbama. Ostvaren je određeni napredak u pogledu uklanjanja preostalih uskih grla u sustavu za rješavanje stečaja trgovačkih društva, a Kraljevski dekret-zakon o osobnom stečaju donesen je 27. veljače 2015. Međutim, potrebna su daljnja poboljšanja administrativnih i sudskih kapaciteta u rješavanju stečajnih postupaka.

| (11) | Visoka stopa dugotrajne nezaposlenosti i segmentacija tržišta rada i dalje koče rast produktivnosti i štete uvjetima rada u Španjolskoj. U tom bi smislu, a s obzirom na vrlo visoku stopu nezaposlenosti, plaće u nekim sektorima i poduzećima kratkoročno možda trebale rasti sporije od produktivnosti radi stvaranja novih radnih mjesta i daljnjeg jačanja konkurentnosti. Socijalni partneri postigli su početni dogovor o sveobuhvatnom međusektorskom sporazumu za razdoblje od 2015. do 2017. U početnom dogovoru ističe se da je pregovorima na razini sektora i poduzeća važno načelo kretanja plaća u skladu s razlikama u produktivnosti među poduzećima. Usprkos regulatornim reformama, udio radne snage zaposlene na određeno vrijeme i dalje je visok, a posebno su zastupljeni mladi i niskokvalificirana radna snaga. Nadalje, čini se da se nove vrste ugovora za zaposlenike u malim i srednjim poduzećima i poticaji poslodavcima da počnu zapošljavati na neodređeno još nisu počeli u potpunosti primjenjivati. Španjolska nadležna tijela objavila su da će se ocjena poticaja poslodavcima za zapošljavanje novih radnika provesti u svibnju 2016.
  Rezultati javne službe za zapošljavanje i agencija kojima je povjereno pružanje tih usluga ključan su čimbenik u osiguravanju učinkovitosti i primjerenog usmjeravanja aktivnih mjera tržišta rada i politika uključivanja u tržište rada, što uključuje učinkovitu prekvalifikaciju koja ljudima omogućuje prelazak u sektore u kojima se otvara više radnih mjesta. Španjolska je ostvarila ograničen napredak u pogledu brže modernizacije javne službe za zapošljavanje i rješavanja regionalnih razlika. |
| --- | --- |

(11)

Visoka stopa dugotrajne nezaposlenosti i segmentacija tržišta rada i dalje koče rast produktivnosti i štete uvjetima rada u Španjolskoj. U tom bi smislu, a s obzirom na vrlo visoku stopu nezaposlenosti, plaće u nekim sektorima i poduzećima kratkoročno možda trebale rasti sporije od produktivnosti radi stvaranja novih radnih mjesta i daljnjeg jačanja konkurentnosti. Socijalni partneri postigli su početni dogovor o sveobuhvatnom međusektorskom sporazumu za razdoblje od 2015. do 2017. U početnom dogovoru ističe se da je pregovorima na razini sektora i poduzeća važno načelo kretanja plaća u skladu s razlikama u produktivnosti među poduzećima. Usprkos regulatornim reformama, udio radne snage zaposlene na određeno vrijeme i dalje je visok, a posebno su zastupljeni mladi i niskokvalificirana radna snaga. Nadalje, čini se da se nove vrste ugovora za zaposlenike u malim i srednjim poduzećima i poticaji poslodavcima da počnu zapošljavati na neodređeno još nisu počeli u potpunosti primjenjivati. Španjolska nadležna tijela objavila su da će se ocjena poticaja poslodavcima za zapošljavanje novih radnika provesti u svibnju 2016.

Rezultati javne službe za zapošljavanje i agencija kojima je povjereno pružanje tih usluga ključan su čimbenik u osiguravanju učinkovitosti i primjerenog usmjeravanja aktivnih mjera tržišta rada i politika uključivanja u tržište rada, što uključuje učinkovitu prekvalifikaciju koja ljudima omogućuje prelazak u sektore u kojima se otvara više radnih mjesta. Španjolska je ostvarila ograničen napredak u pogledu brže modernizacije javne službe za zapošljavanje i rješavanja regionalnih razlika.

| (12) | Nezaposlenost mladih u Španjolskoj i dalje je vrlo visoka (iznad 50 %), a stopa ranog napuštanja školovanja jedna je od najviših u Uniji. Španjolska provodi nove obrazovne programe uvedene Zakonom br. 8/2013 o kvaliteti obrazovanja, namijenjenom poboljšanju kvalitete osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja. Ostvaren je ograničen napredak u pogledu usklađenosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada, ali kasne napori na poboljšanju suradnje između visokih učilišta i poslodavaca. Postoje planovi za nastavak programa dvojnog stručnog osposobljavanja u 2015., ali se njegova provedba znatno razlikuje od regije do regije. Osnovan je poseban odbor koji će ocijeniti usklađenost obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada. |
| --- | --- |

(12)

Nezaposlenost mladih u Španjolskoj i dalje je vrlo visoka (iznad 50 %), a stopa ranog napuštanja školovanja jedna je od najviših u Uniji. Španjolska provodi nove obrazovne programe uvedene Zakonom br. 8/2013 o kvaliteti obrazovanja, namijenjenom poboljšanju kvalitete osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja. Ostvaren je ograničen napredak u pogledu usklađenosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada, ali kasne napori na poboljšanju suradnje između visokih učilišta i poslodavaca. Postoje planovi za nastavak programa dvojnog stručnog osposobljavanja u 2015., ali se njegova provedba znatno razlikuje od regije do regije. Osnovan je poseban odbor koji će ocijeniti usklađenost obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada.

| (13) | Španjolska je u ograničenoj mjeri poboljšala učinkovitost svojeg sustava socijalne zaštite. Uvela je nove programe uključivanja u tržište rada namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama, kojima je objedinila dohodovnu potporu i pomoć pri traženju zaposlenja. Međutim, učinkovitost programa socijalne pomoći umanjena je slabijom koordinacijom službi zapošljavanja i socijalnih službi te neusklađenošću različitih programa minimalnog dohotka. Suočena s visokom stopom siromaštva, osobito među kućanstvima s niskim prihodima i djecom, Španjolska je ostvarila ograničeni napredak u pogledu boljeg usmjeravanja programa potpore obiteljima i usluga skrbi. |
| --- | --- |

(13)

Španjolska je u ograničenoj mjeri poboljšala učinkovitost svojeg sustava socijalne zaštite. Uvela je nove programe uključivanja u tržište rada namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama, kojima je objedinila dohodovnu potporu i pomoć pri traženju zaposlenja. Međutim, učinkovitost programa socijalne pomoći umanjena je slabijom koordinacijom službi zapošljavanja i socijalnih službi te neusklađenošću različitih programa minimalnog dohotka. Suočena s visokom stopom siromaštva, osobito među kućanstvima s niskim prihodima i djecom, Španjolska je ostvarila ograničeni napredak u pogledu boljeg usmjeravanja programa potpore obiteljima i usluga skrbi.

| (14) | Strukturne reforme trebaju obuhvaćati uklanjanje prepreka rastu poduzeća, pomoć malim i srednjim poduzećima pri širenju svojih tržišta i promicanju inovacija, povećanje izvoznog kapaciteta, poticanje otvaranja radnih mjesta i potporu poduzećima u cilju učinkovitijeg tržišnog natjecanja, između ostalog i na unutarnjim tržištima, te poboljšanja ukupne produktivnosti. Španjolska je započela ispitivati uzroke visokih udjela malih i mikro poduzeća u svojem gospodarstvu. Proučavanjem uzroka zbog kojih su poduzeća ostala mala omogućit će vladi da ukloni prepreke rastu tih poduzeća. Iako je ostvaren određeni napredak u provedbi Zakona br. 20/2013 o jedinstvu tržišta, provedba i dalje kasni na razini regionalnih uprava. Sve regije još uvijek nisu provele Zakon o regulaciji okolišnih dozvola. Nije ostvaren nikakav napredak u pogledu donošenja reforme profesionalnih usluga i profesionalnih udruga. Strukturne slabosti njezina sustava istraživanja i inovacija i dalje ograničavaju potencijal Španjolske za rast. Stoga je ključno utvrditi nove izvore financiranja, osigurati učinkovitu i djelotvornu upotrebu sredstava, osnovati novu istraživačku agenciju i promicati mjere za poticanje inovacija u poslovnom okruženju. |
| --- | --- |

(14)

Strukturne reforme trebaju obuhvaćati uklanjanje prepreka rastu poduzeća, pomoć malim i srednjim poduzećima pri širenju svojih tržišta i promicanju inovacija, povećanje izvoznog kapaciteta, poticanje otvaranja radnih mjesta i potporu poduzećima u cilju učinkovitijeg tržišnog natjecanja, između ostalog i na unutarnjim tržištima, te poboljšanja ukupne produktivnosti. Španjolska je započela ispitivati uzroke visokih udjela malih i mikro poduzeća u svojem gospodarstvu. Proučavanjem uzroka zbog kojih su poduzeća ostala mala omogućit će vladi da ukloni prepreke rastu tih poduzeća. Iako je ostvaren određeni napredak u provedbi Zakona br. 20/2013 o jedinstvu tržišta, provedba i dalje kasni na razini regionalnih uprava. Sve regije još uvijek nisu provele Zakon o regulaciji okolišnih dozvola. Nije ostvaren nikakav napredak u pogledu donošenja reforme profesionalnih usluga i profesionalnih udruga. Strukturne slabosti njezina sustava istraživanja i inovacija i dalje ograničavaju potencijal Španjolske za rast. Stoga je ključno utvrditi nove izvore financiranja, osigurati učinkovitu i djelotvornu upotrebu sredstava, osnovati novu istraživačku agenciju i promicati mjere za poticanje inovacija u poslovnom okruženju.

| (15) | Ostvaren je određeni napredak u pogledu željezničke mreže te su poduzete mjere za osiguravanje učinkovitog tržišnog natjecanja u putničkom i teretnom željezničkom prometu. Vijeće ministara 4. srpnja 2014. donijelo je Kraljevski dekret-zakon 8/2014, kojim je osnovan fond za bolji kopneni pristup morskim lukama. |
| --- | --- |

(15)

Ostvaren je određeni napredak u pogledu željezničke mreže te su poduzete mjere za osiguravanje učinkovitog tržišnog natjecanja u putničkom i teretnom željezničkom prometu. Vijeće ministara 4. srpnja 2014. donijelo je Kraljevski dekret-zakon 8/2014, kojim je osnovan fond za bolji kopneni pristup morskim lukama.

| (16) | Španjolska je ostvarila napredak u provedbi preporuka Vijeća za reformu javne uprave na svim razinama vlasti. Poduzete su bitne mjere u cilju bolje transparentnosti pri donošenju upravnih odluka, ali nije ostvaren napredak u jačanju nadzornih sustava, posebno u području javne nabave na regionalnoj i lokalnoj razini. Nisu poduzete nikakve mjere za jačanje nadzornih ovlasti u području javne nabave i urbanističkog planiranja. Ostvaren je ograničeni napredak u donošenju reformi pravosuđa u cilju veće učinkovitosti pravosudnog sustava: nacrti zakona o pravosuđu i građanskom postupku, koji uključuju i neke reforme, podneseni su Parlamentu 27. veljače 2015., a nacrti zakona o pravnoj pomoći i o dobrovoljnoj sudskoj nadležnosti u parlamentarnom su postupku. Ostvaren je određeni napredak u provedbi donesenih reformi, uključujući reformu Oficina Judicial kojom se uvodi digitalizacija pravosuđa i poboljšava interoperabilnost regionalnih elektroničkih sustava vođenja predmeta. Potrebno je nastaviti napore u tom području. |
| --- | --- |

(16)

Španjolska je ostvarila napredak u provedbi preporuka Vijeća za reformu javne uprave na svim razinama vlasti. Poduzete su bitne mjere u cilju bolje transparentnosti pri donošenju upravnih odluka, ali nije ostvaren napredak u jačanju nadzornih sustava, posebno u području javne nabave na regionalnoj i lokalnoj razini. Nisu poduzete nikakve mjere za jačanje nadzornih ovlasti u području javne nabave i urbanističkog planiranja. Ostvaren je ograničeni napredak u donošenju reformi pravosuđa u cilju veće učinkovitosti pravosudnog sustava: nacrti zakona o pravosuđu i građanskom postupku, koji uključuju i neke reforme, podneseni su Parlamentu 27. veljače 2015., a nacrti zakona o pravnoj pomoći i o dobrovoljnoj sudskoj nadležnosti u parlamentarnom su postupku. Ostvaren je određeni napredak u provedbi donesenih reformi, uključujući reformu Oficina Judicial kojom se uvodi digitalizacija pravosuđa i poboljšava interoperabilnost regionalnih elektroničkih sustava vođenja predmeta. Potrebno je nastaviti napore u tom području.

| (17) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu španjolske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete na temelju preporuka upućenih Španjolskoj prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, nego i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu španjolske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete na temelju preporuka upućenih Španjolskoj prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, nego i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (18) | Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (19) | U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (20) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, Španjolska bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(20)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, Španjolska bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Španjolskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2016. provedbom nužnih strukturnih mjera tijekom 2015. i 2016. i upotrebom neočekivanih dobitaka u cilju bržeg smanjivanja deficita i duga. Ojačati transparentnost i odgovornost regionalnih javnih financija. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora i racionalizirati izdatke za farmaceutske proizvode u bolnicama. |
| --- | --- |

1.

Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2016. provedbom nužnih strukturnih mjera tijekom 2015. i 2016. i upotrebom neočekivanih dobitaka u cilju bržeg smanjivanja deficita i duga. Ojačati transparentnost i odgovornost regionalnih javnih financija. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora i racionalizirati izdatke za farmaceutske proizvode u bolnicama.

| 2. | Dovršiti reformu sektora štedionica, između ostalog i zakonodavnim mjerama, te restrukturiranje i privatizaciju štedionica u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

2.

Dovršiti reformu sektora štedionica, između ostalog i zakonodavnim mjerama, te restrukturiranje i privatizaciju štedionica u državnom vlasništvu.

| 3. | Promicati usklađivanje plaća i produktivnosti, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, uzimajući u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Poduzeti mjere za povećanje kvalitete i učinkovitosti pružanja pomoći i savjetovanja osobama koje traže zaposlenje, uključujući rješavanje problema nezaposlenosti mladih. Pojednostavniti programe potpore osobama s najnižim dohotkom i obiteljima te poticati regionalnu mobilnost. |
| --- | --- |

3.

Promicati usklađivanje plaća i produktivnosti, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, uzimajući u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Poduzeti mjere za povećanje kvalitete i učinkovitosti pružanja pomoći i savjetovanja osobama koje traže zaposlenje, uključujući rješavanje problema nezaposlenosti mladih. Pojednostavniti programe potpore osobama s najnižim dohotkom i obiteljima te poticati regionalnu mobilnost.

| 4. | Ukloniti prepreke koje sprečavaju rast poduzeća, između ostalog i prepreke iz propisa koji se odnose na veličinu poduzeća, donijeti planirane reforme o profesionalnim uslugama te ubrzati provedbu zakona o jedinstvu tržišta. |
| --- | --- |

4.

Ukloniti prepreke koje sprečavaju rast poduzeća, između ostalog i prepreke iz propisa koji se odnose na veličinu poduzeća, donijeti planirane reforme o profesionalnim uslugama te ubrzati provedbu zakona o jedinstvu tržišta.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 35.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/51

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2015.

(2015/C 272/14)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Francuske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Francuske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2015.

| (4) | Dana 28. studenoga 2014. Komisija je donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Francuska navedena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Dana 28. studenoga 2014. Komisija je donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Francuska navedena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Francusku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Francuske u odnosu na preporuke za pojedine zemlje donesene 8. srpnja 2014. To izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da Francuska ima prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u okviru politika i posebno praćenje. Osobito u kontekstu niskog rasta i niske inflacije, uz slabu profitabilnost poduzeća i s obzirom na nedostatnost dosadašnjeg odgovora politika, znatno su se povećali rizici koji proizlaze iz troškovne i netroškovne konkurentnosti te iz visoke i rastuće zaduženosti, a posebno javnog duga. Posebno je velika potreba za djelovanjem u cilju smanjenja rizika od štetnih posljedica po francusko gospodarstvo i, uzimajući u obzir njegovu veličinu, po ekonomsku i monetarnu uniju u širem smislu. |
| --- | --- |

(6)

Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Francusku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Francuske u odnosu na preporuke za pojedine zemlje donesene 8. srpnja 2014. To izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da Francuska ima prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u okviru politika i posebno praćenje. Osobito u kontekstu niskog rasta i niske inflacije, uz slabu profitabilnost poduzeća i s obzirom na nedostatnost dosadašnjeg odgovora politika, znatno su se povećali rizici koji proizlaze iz troškovne i netroškovne konkurentnosti te iz visoke i rastuće zaduženosti, a posebno javnog duga. Posebno je velika potreba za djelovanjem u cilju smanjenja rizika od štetnih posljedica po francusko gospodarstvo i, uzimajući u obzir njegovu veličinu, po ekonomsku i monetarnu uniju u širem smislu.

| (7) | Francuska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Francuska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Na Francusku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava smanjiti prekomjerni deficit do 2017. u skladu s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. i ostvariti srednjoročni cilj – strukturni deficit od 0,4 % BDP-a, do 2018. (6). Iako vlada namjerava ostvariti cilj u pogledu ukupnog deficita koji je Vijeće postavilo, fiskalni napori (7) planirani u razdoblju od 2015. do 2017. ispod su preporučene razine. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada očekuje da će udjel javnog duga u BDP-u dosegnuti svoju najveću razinu od 97 % u 2016., da bi se u 2018. smanjio na 95,5 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Francuska je 10. lipnja 2015. podnijela izvješće o poduzetim mjerama koji pruža dodatne informacije o planiranim mjerama u razdoblju od 2015. do 2017. Nakon procjene izvješća Komisija je 1. srpnja 2015. objavila Komunikaciju u kojoj se navodi da se postupak u slučaju prekomjernog deficita treba obustaviti. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015 koja je ažurirana kako bi se uzelo u obzir izvješće o poduzetim mjerama koje je dostavila Francuska, predviđa se da će ukupni deficit za 2015. iznositi 3,8 % BDP-a, što znači da je u skladu s ciljem od 4 % BDP-a koje je postavilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. No fiskalni napor koje se očekivao za tu godinu bit će niži nego što je Vijeće preporučilo. Za 2016., uzimajući u obzir dodatne informacije iz francuskog izvješća o poduzetim mjerama, u ažuriranoj prognozi Komisije predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,4 % BDP-a, što je u skladu s preporučenim ciljem. Međutim, ne očekuje se da će se ostvariti provedba fiskalnog napora koji preporučuje Vijeće. U preporuci Vijeća od 10. ožujka 2015. poziva se na procjenu ključnih mjera planiranih za 2016. i 2017., što se ne nalazi u izvješću o poduzetim mjerama.
  Naposljetku, nije ažuriran loi de programmation des finances publiques kao što je to preporučilo Vijeće. Općenito, strategija konsolidacije koju provodi Francuska uglavnom se oslanja na poboljšanje cikličkih uvjeta i nastavak niskih kamatnih stopa te je stoga izložena rizicima. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. i Komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2015. smatra da Francuska uglavnom poštuje odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako bi se osiguralo trajno ispravljanje prekomjernog deficita do utvrđenog roka, proračunsku strategiju trebalo bi ojačati i podržati je provedbom sveobuhvatnih i ambicioznih strukturnih reformi. |
| --- | --- |

(8)

Na Francusku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava smanjiti prekomjerni deficit do 2017. u skladu s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. i ostvariti srednjoročni cilj – strukturni deficit od 0,4 % BDP-a, do 2018. (6). Iako vlada namjerava ostvariti cilj u pogledu ukupnog deficita koji je Vijeće postavilo, fiskalni napori (7) planirani u razdoblju od 2015. do 2017. ispod su preporučene razine. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada očekuje da će udjel javnog duga u BDP-u dosegnuti svoju najveću razinu od 97 % u 2016., da bi se u 2018. smanjio na 95,5 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Francuska je 10. lipnja 2015. podnijela izvješće o poduzetim mjerama koji pruža dodatne informacije o planiranim mjerama u razdoblju od 2015. do 2017. Nakon procjene izvješća Komisija je 1. srpnja 2015. objavila Komunikaciju u kojoj se navodi da se postupak u slučaju prekomjernog deficita treba obustaviti. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015 koja je ažurirana kako bi se uzelo u obzir izvješće o poduzetim mjerama koje je dostavila Francuska, predviđa se da će ukupni deficit za 2015. iznositi 3,8 % BDP-a, što znači da je u skladu s ciljem od 4 % BDP-a koje je postavilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. No fiskalni napor koje se očekivao za tu godinu bit će niži nego što je Vijeće preporučilo. Za 2016., uzimajući u obzir dodatne informacije iz francuskog izvješća o poduzetim mjerama, u ažuriranoj prognozi Komisije predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,4 % BDP-a, što je u skladu s preporučenim ciljem. Međutim, ne očekuje se da će se ostvariti provedba fiskalnog napora koji preporučuje Vijeće. U preporuci Vijeća od 10. ožujka 2015. poziva se na procjenu ključnih mjera planiranih za 2016. i 2017., što se ne nalazi u izvješću o poduzetim mjerama.

Naposljetku, nije ažuriran loi de programmation des finances publiques kao što je to preporučilo Vijeće. Općenito, strategija konsolidacije koju provodi Francuska uglavnom se oslanja na poboljšanje cikličkih uvjeta i nastavak niskih kamatnih stopa te je stoga izložena rizicima. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. i Komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2015. smatra da Francuska uglavnom poštuje odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako bi se osiguralo trajno ispravljanje prekomjernog deficita do utvrđenog roka, proračunsku strategiju trebalo bi ojačati i podržati je provedbom sveobuhvatnih i ambicioznih strukturnih reformi.

| (9) | Od ključne će važnosti biti intenzivnija revizija izdataka i utvrđivanje velikih područja za smanjenje rashoda kako bi se ostvarili očekivani rezultati. Francuska bi trebala osigurati da u svojim ciljevima u pogledu smanjenja izdataka uzme u obzir stopu inflacije koja je približna nuli. Istodobno bi uštede ostvarene kao rezultat nižih troškova javnog duga, koji su zbog nižih kamatnih stopa manji od očekivanog, trebalo usmjeriti na smanjenje deficita. Osim toga, znatne kratkoročne uštede ne mogu se postići bez bitnog ograničavanja porasta izdataka za socijalno osiguranje, koji su u 2014. iznosili 26 % BDP-a te su činili gotovo polovinu rashoda javnog sektora. U razdoblju 2015. – 2017. planirane su uštede rashoda u zdravstvu u iznosu od 11 milijardi EUR, ali su potrebni daljnji napori u cilju ograničenja rasta rashoda u tom području. Osobito ima prostora za provedbu daljnjih politika ograničavanja troškova u područjima cijena farmaceutskih proizvoda i izdataka za bolnice. Mirovinski sustav do 2020. i dalje će se suočavati s deficitima, a prethodne reforme tog sustava neće biti dovoljne da bi se taj deficit uklonio. Mirovinski sustav za državne službenike i zaposlenike državnih poduzeća i dalje opterećuju ukupni mirovinski deficit. Štoviše, makroekonomska situacija u velikoj mjeri utječe na održivost mirovinskog sustava, a posebno na položaj sustava dopunskog mirovinskog osiguranja. Potrebno je odlučno djelovanje za financijsko ozdravljenje sustava dopunskog mirovinskog osiguranja. |
| --- | --- |

(9)

Od ključne će važnosti biti intenzivnija revizija izdataka i utvrđivanje velikih područja za smanjenje rashoda kako bi se ostvarili očekivani rezultati. Francuska bi trebala osigurati da u svojim ciljevima u pogledu smanjenja izdataka uzme u obzir stopu inflacije koja je približna nuli. Istodobno bi uštede ostvarene kao rezultat nižih troškova javnog duga, koji su zbog nižih kamatnih stopa manji od očekivanog, trebalo usmjeriti na smanjenje deficita. Osim toga, znatne kratkoročne uštede ne mogu se postići bez bitnog ograničavanja porasta izdataka za socijalno osiguranje, koji su u 2014. iznosili 26 % BDP-a te su činili gotovo polovinu rashoda javnog sektora. U razdoblju 2015. – 2017. planirane su uštede rashoda u zdravstvu u iznosu od 11 milijardi EUR, ali su potrebni daljnji napori u cilju ograničenja rasta rashoda u tom području. Osobito ima prostora za provedbu daljnjih politika ograničavanja troškova u područjima cijena farmaceutskih proizvoda i izdataka za bolnice. Mirovinski sustav do 2020. i dalje će se suočavati s deficitima, a prethodne reforme tog sustava neće biti dovoljne da bi se taj deficit uklonio. Mirovinski sustav za državne službenike i zaposlenike državnih poduzeća i dalje opterećuju ukupni mirovinski deficit. Štoviše, makroekonomska situacija u velikoj mjeri utječe na održivost mirovinskog sustava, a posebno na položaj sustava dopunskog mirovinskog osiguranja. Potrebno je odlučno djelovanje za financijsko ozdravljenje sustava dopunskog mirovinskog osiguranja.

| (10) | Francuska je pokrenula reformu lokalne uprave u cilju povećanja njezine učinkovitosti. Trebala bi nastaviti s provedbom planiranih smanjenja bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlast i uspostaviti snažniju kontrolu nad rashodima tijela lokalne vlasti ograničenjem godišnjeg porasta njihovih poreznih prihoda, uzimajući u obzir postojeće gornje granice niza lokalnih poreza. Potrebne su i mjere za ograničenje porasta administrativnih troškova tijela lokalne vlasti. |
| --- | --- |

(10)

Francuska je pokrenula reformu lokalne uprave u cilju povećanja njezine učinkovitosti. Trebala bi nastaviti s provedbom planiranih smanjenja bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlast i uspostaviti snažniju kontrolu nad rashodima tijela lokalne vlasti ograničenjem godišnjeg porasta njihovih poreznih prihoda, uzimajući u obzir postojeće gornje granice niza lokalnih poreza. Potrebne su i mjere za ograničenje porasta administrativnih troškova tijela lokalne vlasti.

| (11) | Provedene su mjere politike u cilju smanjenja troškova rada i poboljšanja marže dobiti poduzećâ s pomoću 20 milijardi EUR poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje te 10 milijardi EUR dodatnih smanjenja doprinosa poslodavaca za socijalnu sigurnost planiranih u okviru pakta o odgovornosti i solidarnosti. Te dvije mjere čine 1,5 % BDP-a te bi trebale pridonijeti smanjenju razlike između Francuske i prosjeka europodručja u odnosu na porezni klin na rad. Provedba tih mjera trebala bi se nastaviti u 2016., ali je, s obzirom na njihov velik trošak za javni proračun, važno ocijeniti njihovu učinkovitost na razini poduzeća. U toj bi procjeni posebno trebalo uzeti u obzir nefleksibilnost koja utječe na tržište rada i tržište proizvoda, osobito u odnosu na plaće. Trošak rada minimalne plaće i dalje je visok u usporedbi s drugim državama članicama. Minimalna plaća trebala bi se razvijati na način koji više pridonosi konkurentnosti i otvaranju radnih mjesta. Osim toga, u kontekstu niske inflacije njezino automatsko indeksiranje moglo bi dovesti do rasta plaća iznad razine koja je potrebna za održanje kupovne moći. |
| --- | --- |

(11)

Provedene su mjere politike u cilju smanjenja troškova rada i poboljšanja marže dobiti poduzećâ s pomoću 20 milijardi EUR poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje te 10 milijardi EUR dodatnih smanjenja doprinosa poslodavaca za socijalnu sigurnost planiranih u okviru pakta o odgovornosti i solidarnosti. Te dvije mjere čine 1,5 % BDP-a te bi trebale pridonijeti smanjenju razlike između Francuske i prosjeka europodručja u odnosu na porezni klin na rad. Provedba tih mjera trebala bi se nastaviti u 2016., ali je, s obzirom na njihov velik trošak za javni proračun, važno ocijeniti njihovu učinkovitost na razini poduzeća. U toj bi procjeni posebno trebalo uzeti u obzir nefleksibilnost koja utječe na tržište rada i tržište proizvoda, osobito u odnosu na plaće. Trošak rada minimalne plaće i dalje je visok u usporedbi s drugim državama članicama. Minimalna plaća trebala bi se razvijati na način koji više pridonosi konkurentnosti i otvaranju radnih mjesta. Osim toga, u kontekstu niske inflacije njezino automatsko indeksiranje moglo bi dovesti do rasta plaća iznad razine koja je potrebna za održanje kupovne moći.

| (12) | Francuska bi trebala poduzeti odlučne mjere za uklanjanje regulatornih pragova u radnom pravu i računovodstvenih propisa kojima se ograničava rast francuskih poduzeća, a posebno MSP-ova. Općenito, ima prostora za rast konkurentnosti u uslužnom sektoru, osobito profesionalnih usluga, maloprodaje i mrežnih industrija. Nizom propisa i tarifa u reguliranim profesijama ograničava se gospodarska aktivnost. U okviru nedavno donesenog zakona o rastu, gospodarskoj aktivnosti i jednakim mogućnostima donesene su nove mjere za poboljšanje tržišnog natjecanja u pravničkim zanimanjima, a njihova provedba bit će ključna za uklanjanje prepreka na terenu. Francuska bi trebala poduzeti mjere za uklanjanje prepreka u drugim sektorima, a posebno u zdravstvu. Načelom ograničenog broja (numerus clausus) za pristup zdravstvenoj profesiji još se uvijek sprečava pristup uslugama, što je moguće revidirati bez ugrožavanja kvalitete i sigurnosti. |
| --- | --- |

(12)

Francuska bi trebala poduzeti odlučne mjere za uklanjanje regulatornih pragova u radnom pravu i računovodstvenih propisa kojima se ograničava rast francuskih poduzeća, a posebno MSP-ova. Općenito, ima prostora za rast konkurentnosti u uslužnom sektoru, osobito profesionalnih usluga, maloprodaje i mrežnih industrija. Nizom propisa i tarifa u reguliranim profesijama ograničava se gospodarska aktivnost. U okviru nedavno donesenog zakona o rastu, gospodarskoj aktivnosti i jednakim mogućnostima donesene su nove mjere za poboljšanje tržišnog natjecanja u pravničkim zanimanjima, a njihova provedba bit će ključna za uklanjanje prepreka na terenu. Francuska bi trebala poduzeti mjere za uklanjanje prepreka u drugim sektorima, a posebno u zdravstvu. Načelom ograničenog broja (numerus clausus) za pristup zdravstvenoj profesiji još se uvijek sprečava pristup uslugama, što je moguće revidirati bez ugrožavanja kvalitete i sigurnosti.

| (13) | U 2014. udjel poreza u BDP-u iznosio je 45,8 % i jedan je od najviših u Uniji. Stope poreza na dobit visoke su i negativno utječu na ulaganja francuskih poduzeća. Efektivna stopa poreza koju poduzeće plaća u prosjeku iznosi 38,3 % i među najvišima je u Uniji. Osim postupnog ukidanja solidarne naknade poduzeća koje je u tijeku i smanjenja zakonom propisane stope poreza na 28 % do 2020., Francuska bi trebala kratkoročno pojačati napore kako bi se oporezivanjem poduzeća pridonijelo rastu i ulaganjima. Potrebni su napori za pojednostavnjenje poreznog sustava ukidanjem neučinkovitih poreza. Utvrđeno je više od sto poreza koji donose niske prihode ili tih prihoda uopće nema, a njihovim ukidanjem mogao bi se pojednostavniti postupak za poduzeća i kućanstva. |
| --- | --- |

(13)

U 2014. udjel poreza u BDP-u iznosio je 45,8 % i jedan je od najviših u Uniji. Stope poreza na dobit visoke su i negativno utječu na ulaganja francuskih poduzeća. Efektivna stopa poreza koju poduzeće plaća u prosjeku iznosi 38,3 % i među najvišima je u Uniji. Osim postupnog ukidanja solidarne naknade poduzeća koje je u tijeku i smanjenja zakonom propisane stope poreza na 28 % do 2020., Francuska bi trebala kratkoročno pojačati napore kako bi se oporezivanjem poduzeća pridonijelo rastu i ulaganjima. Potrebni su napori za pojednostavnjenje poreznog sustava ukidanjem neučinkovitih poreza. Utvrđeno je više od sto poreza koji donose niske prihode ili tih prihoda uopće nema, a njihovim ukidanjem mogao bi se pojednostavniti postupak za poduzeća i kućanstva.

| (14) | Stopa nezaposlenosti u Francuskoj u 2014. i dalje je bila visoka, uz pogoršanje dugotrajne nezaposlenosti, što odražava slab rast gospodarstva. Ukupna je stopa nezaposlenosti iznosila 10,2 %, u odnosu na 10,3 % u 2013. i 7,5 % u 2008., a posebno su bili pogođeni mladi, stariji i niskokvalificirani radnici. Francusku pogađa segmentacija tržišta rada, pri čemu ugovori o radu na određeno vrijeme čine sve veći postotak zaposlenja. Ciljanim naporima za smanjenje razine segmentacije, posebno većim socijalnim doprinosima za ugovore na vrlo kratak rok, nije se uspjelo zaustaviti taj trend. Preispitivanjem pravnog okvira za ugovore o radu moglo bi se pridonijeti smanjenju te segmentacije. Nedavnim reformama poslodavcima je ostavljen samo ograničen prostor za odstupanje od sporazuma na razini sektora putem sporazuma na razini poduzeća. Na taj način ograničena je sposobnost poduzeća da radnu snagu prilagode u skladu sa svojim potrebama. Sektorima i poduzećima dopuštena je fleksibilnost da ovisno o slučaju i nakon pregovara sa socijalnim partnerima odluče pod kojim će uvjetima radno vrijeme odstupati od 35-satnog radnog tjedna, no postoje značajne posljedice u pogledu troškova. Zakon o ugovorima o zadržavanju zaposlenja (accords de maintien de l'emploi) nije urodio očekivanim rezultatima. Vrlo mali broj poduzeća iskoristio je nove odredbe o sporazumima na razini poduzeća za povećanje fleksibilnosti radnih uvjeta. Taj sustav trebalo bi preispitati kako bi poduzeća imala više prostora za prilagodbu plaća i radnog vremena u skladu sa svojom ekonomskom situacijom. |
| --- | --- |

(14)

Stopa nezaposlenosti u Francuskoj u 2014. i dalje je bila visoka, uz pogoršanje dugotrajne nezaposlenosti, što odražava slab rast gospodarstva. Ukupna je stopa nezaposlenosti iznosila 10,2 %, u odnosu na 10,3 % u 2013. i 7,5 % u 2008., a posebno su bili pogođeni mladi, stariji i niskokvalificirani radnici. Francusku pogađa segmentacija tržišta rada, pri čemu ugovori o radu na određeno vrijeme čine sve veći postotak zaposlenja. Ciljanim naporima za smanjenje razine segmentacije, posebno većim socijalnim doprinosima za ugovore na vrlo kratak rok, nije se uspjelo zaustaviti taj trend. Preispitivanjem pravnog okvira za ugovore o radu moglo bi se pridonijeti smanjenju te segmentacije. Nedavnim reformama poslodavcima je ostavljen samo ograničen prostor za odstupanje od sporazuma na razini sektora putem sporazuma na razini poduzeća. Na taj način ograničena je sposobnost poduzeća da radnu snagu prilagode u skladu sa svojim potrebama. Sektorima i poduzećima dopuštena je fleksibilnost da ovisno o slučaju i nakon pregovara sa socijalnim partnerima odluče pod kojim će uvjetima radno vrijeme odstupati od 35-satnog radnog tjedna, no postoje značajne posljedice u pogledu troškova. Zakon o ugovorima o zadržavanju zaposlenja (accords de maintien de l'emploi) nije urodio očekivanim rezultatima. Vrlo mali broj poduzeća iskoristio je nove odredbe o sporazumima na razini poduzeća za povećanje fleksibilnosti radnih uvjeta. Taj sustav trebalo bi preispitati kako bi poduzeća imala više prostora za prilagodbu plaća i radnog vremena u skladu sa svojom ekonomskom situacijom.

| (15) | Dugotrajno pogoršanje stanja na tržištu rada utjecalo je na sustav naknada za nezaposlenost i dovelo u pitanje održivost tog modela. Nova konvencija o sustavu naknada za nezaposlenost uvedena 1. srpnja 2014. nedovoljna je za smanjenje deficita. Očekuje se da će razne mjere koje su provedene donijeti 0,3 milijarde EUR ušteda u 2014. te dodatnih 0,8 milijardi EUR u 2015. Ipak, još uvijek se predviđa da će deficit sustava porasti s 3,9 milijardi EUR u 2014. na 4,4 milijardi EUR u 2015., čime bi se zaduženost sustava dodatno povećala na 25,9 milijardi EUR. Za osiguranje održivosti sustava potrebne su strukturne mjere. Socijalni partneri zaduženi za upravljanje sustavom posebno bi trebali preispitati uvjete prihvatljivosti, regresivnu strukturu naknada i stope zamjene za radnike s najvećim plaćama. |
| --- | --- |

(15)

Dugotrajno pogoršanje stanja na tržištu rada utjecalo je na sustav naknada za nezaposlenost i dovelo u pitanje održivost tog modela. Nova konvencija o sustavu naknada za nezaposlenost uvedena 1. srpnja 2014. nedovoljna je za smanjenje deficita. Očekuje se da će razne mjere koje su provedene donijeti 0,3 milijarde EUR ušteda u 2014. te dodatnih 0,8 milijardi EUR u 2015. Ipak, još uvijek se predviđa da će deficit sustava porasti s 3,9 milijardi EUR u 2014. na 4,4 milijardi EUR u 2015., čime bi se zaduženost sustava dodatno povećala na 25,9 milijardi EUR. Za osiguranje održivosti sustava potrebne su strukturne mjere. Socijalni partneri zaduženi za upravljanje sustavom posebno bi trebali preispitati uvjete prihvatljivosti, regresivnu strukturu naknada i stope zamjene za radnike s najvećim plaćama.

| (16) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu francuske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi i provedbu preporuka upućenih Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu francuske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi i provedbu preporuka upućenih Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 6. u nastavku.

| (17) | S obzirom na tu ocjenu Vijeće je proučilo Program stabilnosti te je njegovo mišljenje (8) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na tu ocjenu Vijeće je proučilo Program stabilnosti te je njegovo mišljenje (8) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku.

| (18) | U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 6. u nastavku.

| (19) | Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (9). Budući da je Francuska zemlja čija je valuta euro, i ona bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(19)

Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (9). Budući da je Francuska zemlja čija je valuta euro, i ona bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

OVIME PREPORUČUJE Francuskoj da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Osigurati učinkovito djelovanje u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita i trajno ispravljanje prekomjernog deficita do 2017. jačanjem proračunske strategije, provedbom potrebnih mjera za sve godine i uporabom svih neočekivanih dobitaka za smanjenje deficita i duga. Precizirati smanjenja rashoda planirana za to razdoblje i dostaviti neovisnu procjenu učinka ključnih mjera. |
| --- | --- |

1.

Osigurati učinkovito djelovanje u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita i trajno ispravljanje prekomjernog deficita do 2017. jačanjem proračunske strategije, provedbom potrebnih mjera za sve godine i uporabom svih neočekivanih dobitaka za smanjenje deficita i duga. Precizirati smanjenja rashoda planirana za to razdoblje i dostaviti neovisnu procjenu učinka ključnih mjera.

| 2. | Ojačati napore u cilju učinkovite revizije izdataka, nastaviti s ocjenama javne politike i utvrditi mogućnosti za uštede u svim podsektorima opće države, uključujući socijalnu sigurnost i tijela lokalne vlasti. Provesti mjere za ograničenje rasta administrativnih rashoda tijela lokalne vlasti. Provesti dodatne mjere za uravnoteženje mirovinskog sustava, osobito da se do ožujka 2016. osigura dugoročna održivost financijskog položaja sustava dopunskog mirovinskog osiguranja. |
| --- | --- |

2.

Ojačati napore u cilju učinkovite revizije izdataka, nastaviti s ocjenama javne politike i utvrditi mogućnosti za uštede u svim podsektorima opće države, uključujući socijalnu sigurnost i tijela lokalne vlasti. Provesti mjere za ograničenje rasta administrativnih rashoda tijela lokalne vlasti. Provesti dodatne mjere za uravnoteženje mirovinskog sustava, osobito da se do ožujka 2016. osigura dugoročna održivost financijskog položaja sustava dopunskog mirovinskog osiguranja.

| 3. | Osigurati održivo smanjenje troška radne snage proizišlo iz poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje te iz pakta o odgovornosti i solidarnosti, a posebno njihovom provedbom u 2016. kako je i planirano. Procijeniti učinkovitost tih programa u svjetlu nefleksibilnosti tržištâ rada i proizvoda. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama reformirati proces određivanja plaća kako bi se osiguralo da razvoj plaća prati produktivnost. Osigurati da razvoj minimalne plaće bude u skladu s ciljevima promicanja zapošljavanja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

3.

Osigurati održivo smanjenje troška radne snage proizišlo iz poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje te iz pakta o odgovornosti i solidarnosti, a posebno njihovom provedbom u 2016. kako je i planirano. Procijeniti učinkovitost tih programa u svjetlu nefleksibilnosti tržištâ rada i proizvoda. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama reformirati proces određivanja plaća kako bi se osiguralo da razvoj plaća prati produktivnost. Osigurati da razvoj minimalne plaće bude u skladu s ciljevima promicanja zapošljavanja i konkurentnosti.

| 4. | Do kraja 2015. smanjiti regulatorne prepreke rastu poduzeća, a posebno preispitivanjem kriterija povezanog s veličinom poduzeća kako bi se izbjegli učinci praga. Od 2015. ukloniti ograničenja pristupa i djelovanja u reguliranim profesijama, ne samo u pravničkim zanimanjima, a posebno u odnosu na zdravstvene radnike. |
| --- | --- |

4.

Do kraja 2015. smanjiti regulatorne prepreke rastu poduzeća, a posebno preispitivanjem kriterija povezanog s veličinom poduzeća kako bi se izbjegli učinci praga. Od 2015. ukloniti ograničenja pristupa i djelovanja u reguliranim profesijama, ne samo u pravničkim zanimanjima, a posebno u odnosu na zdravstvene radnike.

| 5. | Pojednostavniti i poboljšati učinkovitost poreznog sustava, a osobito uklanjanjem neučinkovitih poreznih rashoda. Promicati ulaganja, poduzeti mjere za smanjenje porezâ na proizvodnju i zakonom propisane stope poreza na dobit uz istodobno proširenje porezne osnovice na potrošnju. Od 2015. poduzeti mjere za ukidanje neučinkovitih poreza koji donose niske prihode ili tih prihoda uopće nema. |
| --- | --- |

5.

Pojednostavniti i poboljšati učinkovitost poreznog sustava, a osobito uklanjanjem neučinkovitih poreznih rashoda. Promicati ulaganja, poduzeti mjere za smanjenje porezâ na proizvodnju i zakonom propisane stope poreza na dobit uz istodobno proširenje porezne osnovice na potrošnju. Od 2015. poduzeti mjere za ukidanje neučinkovitih poreza koji donose niske prihode ili tih prihoda uopće nema.

| 6. | Reformirati radno pravo kako bi se poslodavce potaknulo na zapošljavanje na temelju ugovora na neodređeno vrijeme. Olakšati primjenu odstupanja od općih zakonskih odredaba na razini poduzeća i sektora, posebno u pogledu odredaba o radnom vremenu. Do kraja 2015. reformirati zakon o ugovorima o zadržavanju zaposlenja (accords de maintien de l'emploi) kako bi se povećala njihova primjena u poduzećima. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama poduzeti mjere za reformu sustava naknada za nezaposlenost radi ponovne uspostave njegove proračunske održivosti i pružanja većeg poticaja za povratak na posao. |
| --- | --- |

6.

Reformirati radno pravo kako bi se poslodavce potaknulo na zapošljavanje na temelju ugovora na neodređeno vrijeme. Olakšati primjenu odstupanja od općih zakonskih odredaba na razini poduzeća i sektora, posebno u pogledu odredaba o radnom vremenu. Do kraja 2015. reformirati zakon o ugovorima o zadržavanju zaposlenja (accords de maintien de l'emploi) kako bi se povećala njihova primjena u poduzećima. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama poduzeti mjere za reformu sustava naknada za nezaposlenost radi ponovne uspostave njegove proračunske održivosti i pružanja većeg poticaja za povratak na posao.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2014. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Francuske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 42.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguravanju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  Vlada je revidirala svoj srednjoročni cilj u odnosu na prethodni Program stabilnosti – strukturni deficit revidiran je sa 0,25 % na 0,4 % BDP-a. Srednjoročni cilj namjerava se ostvariti jednu godinu kasnije nego što je to bilo predviđeno u prošlogodišnjem Programu stabilnosti.

6

(7)  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz Programa stabilnosti u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

7

(8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

8

(9)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

9

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/56

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi 2015. za Hrvatsku i davanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2015.

(2015/C 272/15)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Hrvatske za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Hrvatske za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Hrvatska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Hrvatska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Hrvatsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Hrvatske u rješavanju preporuka za Hrvatsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Konkretno, u kontekstu slabog rasta, odgođenog restrukturiranja poduzeća i loših rezultata u području zapošljavanja znatno su se povećali rizici u vezi sa slabom konkurentnošću, velikim vanjskim obvezama i rastućim javnim dugom povezani sa slabim upravljanjem u javnom sektoru. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Hrvatsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Hrvatske u rješavanju preporuka za Hrvatsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Konkretno, u kontekstu slabog rasta, odgođenog restrukturiranja poduzeća i loših rezultata u području zapošljavanja znatno su se povećali rizici u vezi sa slabom konkurentnošću, velikim vanjskim obvezama i rastućim javnim dugom povezani sa slabim upravljanjem u javnom sektoru.

| (7) | U ožujku 2015., nakon što je objavljeno izvješće za Hrvatsku, hrvatska tijela stupila su u dijalog sa službama Komisije o reformama koje su najpotrebnije za rješavanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža. Navedena tijela pristupila su dijalogu konstruktivno i najavila niz važnih mjera, uključujući smanjenje parafiskalnih nameta u 2016. i 2017., racionalizaciju sustava državnih agencija i područnih jedinica središnje državne uprave, poticanje jedinica lokalne samouprave na dobrovoljno spajanje, smanjenje pravne nesigurnosti i jačanje Državnog ureda za reviziju. Detaljnije su predstavljeni planovi za reforme u nekoliko drugih područja kao što su smanjenje administrativnog opterećenja za poduzeća i poboljšanje upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Međutim, razina ambicije ostala je ispod očekivane u brojnim područjima, osobito u pogledu postroživanja pravila o prijevremenom umirovljenju te objavi i provedbi nalaza revizije rashoda iako je taj nedostatak djelomično kompenziran predstavljanjem određenih dodatnih mjera. |
| --- | --- |

(7)

U ožujku 2015., nakon što je objavljeno izvješće za Hrvatsku, hrvatska tijela stupila su u dijalog sa službama Komisije o reformama koje su najpotrebnije za rješavanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža. Navedena tijela pristupila su dijalogu konstruktivno i najavila niz važnih mjera, uključujući smanjenje parafiskalnih nameta u 2016. i 2017., racionalizaciju sustava državnih agencija i područnih jedinica središnje državne uprave, poticanje jedinica lokalne samouprave na dobrovoljno spajanje, smanjenje pravne nesigurnosti i jačanje Državnog ureda za reviziju. Detaljnije su predstavljeni planovi za reforme u nekoliko drugih područja kao što su smanjenje administrativnog opterećenja za poduzeća i poboljšanje upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Međutim, razina ambicije ostala je ispod očekivane u brojnim područjima, osobito u pogledu postroživanja pravila o prijevremenom umirovljenju te objavi i provedbi nalaza revizije rashoda iako je taj nedostatak djelomično kompenziran predstavljanjem određenih dodatnih mjera.

| (8) | Hrvatska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada planira ispraviti prekomjerni deficit do 2017., što nije u skladu s rokom do 2016. koji je preporučilo Vijeće. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 5,0 % BDP-a u 2015., 3,9 % u 2016. te na 2,7 % BDP-a u 2017. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti najvišu razinu od 92,5 % u 2017., a zatim se uglavnom stabilizirati na 92,4 % BDP-a u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze čini se donekle povoljnim jer rast je usporediv, dok je konsolidacijski napor na kojem se on temelji u Programu konvergencije viši nego u prognozi Komisije. Mjere za podržavanje planiranih ciljeva deficita od 2015. nadalje samo su djelomično utvrđene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015., ne očekuje se pravodobno i održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. Sudeći prema količini poduzetih diskrecijskih mjera, fiskalni je napor tijekom 2014. bio u skladu s Preporukom Vijeća. To unatoč prognoziranom manjku za 2015. vrijedi i u kumulativnom smislu za 2014. i 2015. Međutim (prilagođena) promjena strukturnog salda u razdoblju 2014.–2015. ispod je preporučene vrijednosti. Fiskalni napor u 2016. manji je od onoga koji je naveden u Preporuci Vijeća. Stoga će biti potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Hrvatska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Hrvatska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada planira ispraviti prekomjerni deficit do 2017., što nije u skladu s rokom do 2016. koji je preporučilo Vijeće. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 5,0 % BDP-a u 2015., 3,9 % u 2016. te na 2,7 % BDP-a u 2017. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti najvišu razinu od 92,5 % u 2017., a zatim se uglavnom stabilizirati na 92,4 % BDP-a u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze čini se donekle povoljnim jer rast je usporediv, dok je konsolidacijski napor na kojem se on temelji u Programu konvergencije viši nego u prognozi Komisije. Mjere za podržavanje planiranih ciljeva deficita od 2015. nadalje samo su djelomično utvrđene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015., ne očekuje se pravodobno i održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. Sudeći prema količini poduzetih diskrecijskih mjera, fiskalni je napor tijekom 2014. bio u skladu s Preporukom Vijeća. To unatoč prognoziranom manjku za 2015. vrijedi i u kumulativnom smislu za 2014. i 2015. Međutim (prilagođena) promjena strukturnog salda u razdoblju 2014.–2015. ispod je preporučene vrijednosti. Fiskalni napor u 2016. manji je od onoga koji je naveden u Preporuci Vijeća. Stoga će biti potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Hrvatska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Hrvatska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(9)

Hrvatska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (10) | Hrvatska trenutačno revidira svoje rashode s ciljem postizanja učinkovitosti, osobito u području izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije te omogućivanja dostatnog fiskalnog prostora za davanje prioriteta rashodima i ulaganjima kojima se potiče rast. Prihodi Hrvatske od periodičnih poreza na nekretnine, mjereni kao udio u BDP-u, među najnižima su u Uniji. Tijekom prošle godine poduzeti su koraci za poboljšanje porezne discipline, uključujući mjere za suzbijanje prijevara u vezi s PDV-om, a potrebno je i daljnje djelovanje. Fiskalni okvir Hrvatske ojačan je nedavnim reformama, ali i dalje su prisutni znatni izazovi. Nedostaci povezani s učinkovitim nadzorom nad rashodima i dosljednom primjenom proračunskih ograničenja negativno utječu na donošenje odluka u fiskalnoj politici i na nalaze revizije. Brzorastući javni dug zahtijeva aktivniji pristup u upravljanju javnim dugom. |
| --- | --- |

(10)

Hrvatska trenutačno revidira svoje rashode s ciljem postizanja učinkovitosti, osobito u području izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije te omogućivanja dostatnog fiskalnog prostora za davanje prioriteta rashodima i ulaganjima kojima se potiče rast. Prihodi Hrvatske od periodičnih poreza na nekretnine, mjereni kao udio u BDP-u, među najnižima su u Uniji. Tijekom prošle godine poduzeti su koraci za poboljšanje porezne discipline, uključujući mjere za suzbijanje prijevara u vezi s PDV-om, a potrebno je i daljnje djelovanje. Fiskalni okvir Hrvatske ojačan je nedavnim reformama, ali i dalje su prisutni znatni izazovi. Nedostaci povezani s učinkovitim nadzorom nad rashodima i dosljednom primjenom proračunskih ograničenja negativno utječu na donošenje odluka u fiskalnoj politici i na nalaze revizije. Brzorastući javni dug zahtijeva aktivniji pristup u upravljanju javnim dugom.

| (11) | Mirovinski sustav opterećen je velikim brojem prijevremenih umirovljenika, pretjerano povoljnim sustavom prijevremenog umirovljenja za određena zanimanja te nizom mirovinskih programa prema posebnim propisima. Rana napuštanja tržišta rada olakšana su relativno niskim odbicima za prijevremeno umirovljenje, koji za određene radnike niti ne postoje. Razlika između najniže dobi za prijevremeno umirovljenje i propisane dobi za umirovljenje također je relativno visoka u usporedbi s prosjekom EU-a, koji iznosi nešto manje od tri godine. Osim toga, sustav je vrlo fragmentiran, čime se opterećuje isplata mirovina prema općim propisima. Zbog toga je omjer mirovine i plaće u mirovinskom sustavu niži nego u većini država članica unatoč usporedivim rashodima. U zdravstvenom sektoru fiskalni rizik i dalje predstavljaju periodični zaostaci u plaćanjima. Pokrenute su mjere za racionalizaciju financiranja bolnica, ali postoje provedbeni rizici. Proračunskim povećanjem u iznosu od 10 % tek se djelomično pokriva potrebu za financiranjem; daljnje uštede povezane s učinkovitošću bit će potrebne kako bi se do 2017. osiguralo potpuno uklanjanje zaostataka u plaćanjima. |
| --- | --- |

(11)

Mirovinski sustav opterećen je velikim brojem prijevremenih umirovljenika, pretjerano povoljnim sustavom prijevremenog umirovljenja za određena zanimanja te nizom mirovinskih programa prema posebnim propisima. Rana napuštanja tržišta rada olakšana su relativno niskim odbicima za prijevremeno umirovljenje, koji za određene radnike niti ne postoje. Razlika između najniže dobi za prijevremeno umirovljenje i propisane dobi za umirovljenje također je relativno visoka u usporedbi s prosjekom EU-a, koji iznosi nešto manje od tri godine. Osim toga, sustav je vrlo fragmentiran, čime se opterećuje isplata mirovina prema općim propisima. Zbog toga je omjer mirovine i plaće u mirovinskom sustavu niži nego u većini država članica unatoč usporedivim rashodima. U zdravstvenom sektoru fiskalni rizik i dalje predstavljaju periodični zaostaci u plaćanjima. Pokrenute su mjere za racionalizaciju financiranja bolnica, ali postoje provedbeni rizici. Proračunskim povećanjem u iznosu od 10 % tek se djelomično pokriva potrebu za financiranjem; daljnje uštede povezane s učinkovitošću bit će potrebne kako bi se do 2017. osiguralo potpuno uklanjanje zaostataka u plaćanjima.

| (12) | Ograničenom prilagodbom plaća u razdoblju nakon krize pogoršan je negativan utjecaj na zapošljavanje. Sveobuhvatnom analizom prakse utvrđivanja i određivanja plaća, koja je dovršena u 2014., utvrđeno je da sustav nije dovoljno fleksibilan da bi se prilagodio promjenama u makroekonomskom okruženju. Posebni nedostatci odnose na velike nejednakosti između privatnog i javnog sektora, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, proširenje kolektivnih ugovora na stranke koje nisu potpisnice i poteškoće povezane s prestankom važenja zastarjelih ugovora. Nakon analize trebalo bi slijediti konkretno djelovanje politike. Važno je pratiti i učinke reforme tržišta rada iz razdoblja 2013.–2014. |
| --- | --- |

(12)

Ograničenom prilagodbom plaća u razdoblju nakon krize pogoršan je negativan utjecaj na zapošljavanje. Sveobuhvatnom analizom prakse utvrđivanja i određivanja plaća, koja je dovršena u 2014., utvrđeno je da sustav nije dovoljno fleksibilan da bi se prilagodio promjenama u makroekonomskom okruženju. Posebni nedostatci odnose na velike nejednakosti između privatnog i javnog sektora, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, proširenje kolektivnih ugovora na stranke koje nisu potpisnice i poteškoće povezane s prestankom važenja zastarjelih ugovora. Nakon analize trebalo bi slijediti konkretno djelovanje politike. Važno je pratiti i učinke reforme tržišta rada iz razdoblja 2013.–2014.

| (13) | Brzo starenje stanovništva povezano s niskim stopama aktivnosti, osobito među mladima i radnicima starijima od 50 godina negativno utječu na radnu snagu. Unatoč širenju područja primjene aktivnih politika tržišta rada i povećanju rashoda za te politike, njihov obuhvat je i dalje nedostatan u odnosu na dugotrajno nezaposlene osobe, starije radnike i mlade koji se ne obrazuju, ne rade niti se stručno usavršavaju. Stopa osoba u tercijarnom obrazovanju jedna je od najnižih u Uniji. Neusklađenost vještina i nedostatci u sustavima obrazovanja i stručnog usavršavanja odvraćaju osobe od stjecanja visokog obrazovanja. Veličina neslužbenog gospodarstva i dalje ostaje trajni izazov koji dovodi do visoke učestalosti neprijavljenog rada. Mjere koje je Povjerenstvo za suzbijanje neprijavljenog rada utvrdilo krajem 2014. sada treba provesti. Trenutačno postoji više od 80 različitih socijalnih naknada i programa. Konsolidacija socijalnih naknada pokrenuta je, ali u 2015. potrebne su daljnje reforme kako bi se poboljšale pokrivenost socijalnim naknadama i njihova primjerenost. |
| --- | --- |

(13)

Brzo starenje stanovništva povezano s niskim stopama aktivnosti, osobito među mladima i radnicima starijima od 50 godina negativno utječu na radnu snagu. Unatoč širenju područja primjene aktivnih politika tržišta rada i povećanju rashoda za te politike, njihov obuhvat je i dalje nedostatan u odnosu na dugotrajno nezaposlene osobe, starije radnike i mlade koji se ne obrazuju, ne rade niti se stručno usavršavaju. Stopa osoba u tercijarnom obrazovanju jedna je od najnižih u Uniji. Neusklađenost vještina i nedostatci u sustavima obrazovanja i stručnog usavršavanja odvraćaju osobe od stjecanja visokog obrazovanja. Veličina neslužbenog gospodarstva i dalje ostaje trajni izazov koji dovodi do visoke učestalosti neprijavljenog rada. Mjere koje je Povjerenstvo za suzbijanje neprijavljenog rada utvrdilo krajem 2014. sada treba provesti. Trenutačno postoji više od 80 različitih socijalnih naknada i programa. Konsolidacija socijalnih naknada pokrenuta je, ali u 2015. potrebne su daljnje reforme kako bi se poboljšale pokrivenost socijalnim naknadama i njihova primjerenost.

| (14) | Raspodjela nadležnosti između nacionalne i lokalne razine složena je i fragmentirana, što se nepovoljno odražava na upravljanje javnim financijama i učinkovitost javnih rashoda. Trenutačno dodjeljivanje funkcija povezanih s politikama i administrativni nedostatci u lokalnim tijelima izravno utječu na brojna područja, kao što su ubiranje poreza, davanje socijalnih naknada, upravljanje sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, javna nabava i pružanje javnih usluga. Kao kratkoročnu mjeru tijela planiraju uspostaviti mehanizme za poticanje dobrovoljnih spajanja ili koordiniranja jedinica lokalne samouprave. Na razini središnje države predstavljeni su, na temelju analize koja je dovršena u 2014., planovi reforme i racionalizacije sustava državnih agencija. |
| --- | --- |

(14)

Raspodjela nadležnosti između nacionalne i lokalne razine složena je i fragmentirana, što se nepovoljno odražava na upravljanje javnim financijama i učinkovitost javnih rashoda. Trenutačno dodjeljivanje funkcija povezanih s politikama i administrativni nedostatci u lokalnim tijelima izravno utječu na brojna područja, kao što su ubiranje poreza, davanje socijalnih naknada, upravljanje sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, javna nabava i pružanje javnih usluga. Kao kratkoročnu mjeru tijela planiraju uspostaviti mehanizme za poticanje dobrovoljnih spajanja ili koordiniranja jedinica lokalne samouprave. Na razini središnje države predstavljeni su, na temelju analize koja je dovršena u 2014., planovi reforme i racionalizacije sustava državnih agencija.

| (15) | Poslovno okruženje u Hrvatskoj trpi zbog velikih institucionalnih nedostataka, uključujući regulatornu nestabilnost, slabu kontrolu kvalitete zakonodavstva, visoke troškove usklađivanja s propisima, diskriminatornu praksu za pružatelje usluga i prekomjerne prepreke za njih, visoko administrativno opterećenje, mnogobrojne parafiskalne namete, nisku transparentnost i predvidljivost u radu upravnih tijela, osobito na lokalnoj razini, neujednačenu razvijenost elektroničkih komunikacijskih kanala i dugo trajanje sudskih postupaka, osobito na trgovačkim sudovima u kojima je potrebno unaprijediti upravljanje predmetima. Novoj strategiji suzbijanja korupcije nedostaju usmjerenost i dostatna razina razrađenosti, što bi trebalo riješiti u akcijskom planu za provedbu strategije. |
| --- | --- |

(15)

Poslovno okruženje u Hrvatskoj trpi zbog velikih institucionalnih nedostataka, uključujući regulatornu nestabilnost, slabu kontrolu kvalitete zakonodavstva, visoke troškove usklađivanja s propisima, diskriminatornu praksu za pružatelje usluga i prekomjerne prepreke za njih, visoko administrativno opterećenje, mnogobrojne parafiskalne namete, nisku transparentnost i predvidljivost u radu upravnih tijela, osobito na lokalnoj razini, neujednačenu razvijenost elektroničkih komunikacijskih kanala i dugo trajanje sudskih postupaka, osobito na trgovačkim sudovima u kojima je potrebno unaprijediti upravljanje predmetima. Novoj strategiji suzbijanja korupcije nedostaju usmjerenost i dostatna razina razrađenosti, što bi trebalo riješiti u akcijskom planu za provedbu strategije.

| (16) | Nadzor nad javnim poduzećima jest nepotpun u vezi s poduzećima osnovanima na lokalnoj razini i društvima kćerima velikih javnih poduzeća. Tijela planiraju smanjiti broj društava „od strateškog interesa” i ubrzati program privatizacije. Potreban je daljnji napredak u kvaliteti upravljanja, među ostalim i u vezi s jačanjem i usklađivanjem nadzora nad različitim poduzećima u državnom vlasništvu. Imenovanju članova uprave nedostaje transparentnosti i zahtjevi koji se tiču stručnosti relativno su niski, a time se narušava dobro upravljanje državnom imovinom. |
| --- | --- |

(16)

Nadzor nad javnim poduzećima jest nepotpun u vezi s poduzećima osnovanima na lokalnoj razini i društvima kćerima velikih javnih poduzeća. Tijela planiraju smanjiti broj društava „od strateškog interesa” i ubrzati program privatizacije. Potreban je daljnji napredak u kvaliteti upravljanja, među ostalim i u vezi s jačanjem i usklađivanjem nadzora nad različitim poduzećima u državnom vlasništvu. Imenovanju članova uprave nedostaje transparentnosti i zahtjevi koji se tiču stručnosti relativno su niski, a time se narušava dobro upravljanje državnom imovinom.

| (17) | Uspostava učinkovitog i transparentnog okvira za rano spašavanje i stečaj ključan je preduvjet za smanjenje znatnog pritiska od razduživanja s kojim su suočena hrvatska poduzeća te za poticanje kulture ranog restrukturiranja i „drugih prilika”. Ocjenom zakonodavstva o predstečajnim nagodbama pokazalo se da je ex ante učinkovitost trenutačnog zakonodavnog okvira među najnižima u Uniji. Pokrenuta je reforma stečajnog okvira, a donošenje u parlamentu planira se za prvu polovicu 2015. Ključnu ulogu u oporavku Hrvatske mogla bi imati Hrvatska banka za obnovu i razvitak. Ona je izravno izložena kreditnim rizicima što bi moglo utjecati na javne financije. Važno je tu banku staviti pod bonitetni nadzor i osigurati snažno korporativno upravljanje njome. Ima i prostora za poboljšanje strukture i transparentnosti njezinih aranžmana u području odgovornosti uprave. Nakon pojave valutnih i valutno induciranih kreditnih rizika potrebno je dugoročno rješenje koje je razmjerno i pravedno te koje počiva na čvrstim pravnim temeljima i usmjereno je prema pomaganju najranjivijim dužnicima. |
| --- | --- |

(17)

Uspostava učinkovitog i transparentnog okvira za rano spašavanje i stečaj ključan je preduvjet za smanjenje znatnog pritiska od razduživanja s kojim su suočena hrvatska poduzeća te za poticanje kulture ranog restrukturiranja i „drugih prilika”. Ocjenom zakonodavstva o predstečajnim nagodbama pokazalo se da je ex ante učinkovitost trenutačnog zakonodavnog okvira među najnižima u Uniji. Pokrenuta je reforma stečajnog okvira, a donošenje u parlamentu planira se za prvu polovicu 2015. Ključnu ulogu u oporavku Hrvatske mogla bi imati Hrvatska banka za obnovu i razvitak. Ona je izravno izložena kreditnim rizicima što bi moglo utjecati na javne financije. Važno je tu banku staviti pod bonitetni nadzor i osigurati snažno korporativno upravljanje njome. Ima i prostora za poboljšanje strukture i transparentnosti njezinih aranžmana u području odgovornosti uprave. Nakon pojave valutnih i valutno induciranih kreditnih rizika potrebno je dugoročno rješenje koje je razmjerno i pravedno te koje počiva na čvrstim pravnim temeljima i usmjereno je prema pomaganju najranjivijim dužnicima.

| (18) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Hrvatsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Hrvatskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Hrvatsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Hrvatskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 6. u nastavku.

| (19) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(19)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (20) | S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1.do 6. u nastavku, |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1.do 6. u nastavku,

PREPORUČUJE da Hrvatska u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Osigurati održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. poduzimanjem potrebnih mjera u 2015. i jačanjem proračunske strategije za 2016. Objaviti i provesti nalaze revizije rashoda. Poboljšati kontrolu nad rashodima na središnjoj i lokalnoj razini, osobito uspostavom mehanizma za sankcioniranje subjekata koji ne poštuju proračunska ograničenja. Donijeti zakon o fiskalnoj odgovornosti te ojačati sposobnosti i ulogu Državnog ureda za reviziju. Uvesti periodični porez na imovinu i poboljšati poreznu disciplinu u vezi s PDV-om. Ojačati upravljanje javnim dugom, osobito godišnjom objavom strategije za upravljanje dugom i osiguranjem odgovarajućih resursa. |
| --- | --- |

1.

Osigurati održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. poduzimanjem potrebnih mjera u 2015. i jačanjem proračunske strategije za 2016. Objaviti i provesti nalaze revizije rashoda. Poboljšati kontrolu nad rashodima na središnjoj i lokalnoj razini, osobito uspostavom mehanizma za sankcioniranje subjekata koji ne poštuju proračunska ograničenja. Donijeti zakon o fiskalnoj odgovornosti te ojačati sposobnosti i ulogu Državnog ureda za reviziju. Uvesti periodični porez na imovinu i poboljšati poreznu disciplinu u vezi s PDV-om. Ojačati upravljanje javnim dugom, osobito godišnjom objavom strategije za upravljanje dugom i osiguranjem odgovarajućih resursa.

| 2. | Destimulirati prijevremeno umirovljenje povećanjem sankcija za rana napuštanja tržišta rada. Poboljšati primjerenost i učinkovitost rashoda za mirovine postroživanjem definicije teških i opasnih zanimanja. Rješavati fiskalne rizike u zdravstvenom sektoru. |
| --- | --- |

2.

Destimulirati prijevremeno umirovljenje povećanjem sankcija za rana napuštanja tržišta rada. Poboljšati primjerenost i učinkovitost rashoda za mirovine postroživanjem definicije teških i opasnih zanimanja. Rješavati fiskalne rizike u zdravstvenom sektoru.

| 3. | Rješavati nedostatke okvira za određivanje plaća, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima te u skladu s nacionalnom praksom, radi poticanja usklađivanja plaća s produktivnošću i makroekonomskim uvjetima. Ojačati poticaje za nezaposlene i neaktivne osobe da prihvate zaposlenje uz plaću. Provesti, na temelju revizije iz 2014., reformu sustava socijalne zaštite i dodatno konsolidirati socijalne naknade poboljšanjem usmjerenosti i uklanjanjem preklapanja. |
| --- | --- |

3.

Rješavati nedostatke okvira za određivanje plaća, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima te u skladu s nacionalnom praksom, radi poticanja usklađivanja plaća s produktivnošću i makroekonomskim uvjetima. Ojačati poticaje za nezaposlene i neaktivne osobe da prihvate zaposlenje uz plaću. Provesti, na temelju revizije iz 2014., reformu sustava socijalne zaštite i dodatno konsolidirati socijalne naknade poboljšanjem usmjerenosti i uklanjanjem preklapanja.

| 4. | Smanjiti razinu fragmentiranosti i preklapanja između tijela na središnjoj i lokalnoj razini uvođenjem novog modela za funkcionalnu raspodjelu nadležnosti i racionalizacijom sustava državnih agencija. Povećati transparentnost i odgovornost u sektoru javnih poduzeća, osobito u pogledu imenovanja na upravne dužnosti i zahtjeva koji se tiču stručnosti. Ubrzati uvrštavanje na burzu manjinskih paketa dionica javnih trgovačkih društava i privatizaciju. |
| --- | --- |

4.

Smanjiti razinu fragmentiranosti i preklapanja između tijela na središnjoj i lokalnoj razini uvođenjem novog modela za funkcionalnu raspodjelu nadležnosti i racionalizacijom sustava državnih agencija. Povećati transparentnost i odgovornost u sektoru javnih poduzeća, osobito u pogledu imenovanja na upravne dužnosti i zahtjeva koji se tiču stručnosti. Ubrzati uvrštavanje na burzu manjinskih paketa dionica javnih trgovačkih društava i privatizaciju.

| 5. | Znatno smanjiti parafiskalne namete i ukloniti prekomjerne prepreke za pružatelje usluga. Utvrditi i provesti korake za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, osobito trgovačkih sudova. |
| --- | --- |

5.

Znatno smanjiti parafiskalne namete i ukloniti prekomjerne prepreke za pružatelje usluga. Utvrditi i provesti korake za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, osobito trgovačkih sudova.

| 6. | Ojačati predstečajni okvir i stečajni okvir za poduzeća kako bi se olakšalo restrukturiranje duga i uspostaviti postupak osobnog stečaja. Ojačati sposobnost financijskog sektora za doprinošenje oporavku s obzirom na izazove povezane s lošim kreditima poduzećima u visokim iznosima i stambenim kreditima u stranoj valuti te na lošu praksu upravljanja u pojedinim institucijama. |
| --- | --- |

6.

Ojačati predstečajni okvir i stečajni okvir za poduzeća kako bi se olakšalo restrukturiranje duga i uspostaviti postupak osobnog stečaja. Ojačati sposobnost financijskog sektora za doprinošenje oporavku s obzirom na izazove povezane s lošim kreditima poduzećima u visokim iznosima i stambenim kreditima u stranoj valuti te na lošu praksu upravljanja u pojedinim institucijama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 50.).

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/61

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Italije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2015.

(2015/C 272/16)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice” i države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice” i države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Italije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Italije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija, na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Italija navedena kao jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija, na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Italija navedena kao jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Italiju za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Italije u vezi s preporukama za pojedinu zemlju donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Osobito je važno riješiti glavni uzrok trajno niske produktivnosti rada i slabe konkurentnosti te početi smanjivati državni dug. Osobito je potrebno poduzeti mjere kako bi se smanjio rizik od štetnih posljedica za talijansko gospodarstvo te zbog veličine Italije i za cijelu ekonomsku i monetarnu uniju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Italiju za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Italije u vezi s preporukama za pojedinu zemlju donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Osobito je važno riješiti glavni uzrok trajno niske produktivnosti rada i slabe konkurentnosti te početi smanjivati državni dug. Osobito je potrebno poduzeti mjere kako bi se smanjio rizik od štetnih posljedica za talijansko gospodarstvo te zbog veličine Italije i za cijelu ekonomsku i monetarnu uniju.

| (7) | Italija je 28. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Italija je 28. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Na Italiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i prijelazno pravilo o dugu u razdoblju 2013. – 2015. Komisija je 27. veljače 2015. u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a objavila izvješće jer se nije očekivalo da će Italija ostvariti dovoljan napredak prema usklađenosti s pravilom o dugu u razdoblju 2014. – 2015. U analizi je zaključeno da bi se u tom trenutku trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen. |
| --- | --- |

(8)

Na Italiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i prijelazno pravilo o dugu u razdoblju 2013. – 2015. Komisija je 27. veljače 2015. u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a objavila izvješće jer se nije očekivalo da će Italija ostvariti dovoljan napredak prema usklađenosti s pravilom o dugu u razdoblju 2014. – 2015. U analizi je zaključeno da bi se u tom trenutku trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen.

| (9) | Talijanski ustavni sud proglasio je 30. travnja 2015., nakon krajnjeg roka za proljetnu ekonomsku prognozu, privremeno neindeksiranje viših mirovina u razdoblju 2012. – 2013. neustavnim. Vlada je 18. svibnja 2015. donijela ukaz za provedbu presude te je potvrdila fiskalne ciljeve iz Programa stabilnosti. Zaključci izvješća iz veljače iz članka 126. stavka 3. UFEU-a mogu se, u skladu s ovim informacijama, u ovoj fazi i dalje smatrati uvelike valjanima. Pravi učinak te presude na proračun ovisit će o tome na koji će je način vlada operativno provesti, što se još mora razjasniti. S obzirom na te nove informacije možda će se u kasnijoj fazi ocijeniti potrebnim objaviti izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U odsutnosti tog novog elementa i u očekivanju dodatnih razjašnjenja zaključci iz izvješća iz veljače u ovoj se fazi i dalje mogu smatrati općenito valjanima. |
| --- | --- |

(9)

Talijanski ustavni sud proglasio je 30. travnja 2015., nakon krajnjeg roka za proljetnu ekonomsku prognozu, privremeno neindeksiranje viših mirovina u razdoblju 2012. – 2013. neustavnim. Vlada je 18. svibnja 2015. donijela ukaz za provedbu presude te je potvrdila fiskalne ciljeve iz Programa stabilnosti. Zaključci izvješća iz veljače iz članka 126. stavka 3. UFEU-a mogu se, u skladu s ovim informacijama, u ovoj fazi i dalje smatrati uvelike valjanima. Pravi učinak te presude na proračun ovisit će o tome na koji će je način vlada operativno provesti, što se još mora razjasniti. S obzirom na te nove informacije možda će se u kasnijoj fazi ocijeniti potrebnim objaviti izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U odsutnosti tog novog elementa i u očekivanju dodatnih razjašnjenja zaključci iz izvješća iz veljače u ovoj se fazi i dalje mogu smatrati općenito valjanima.

| (10) | U svojem Programu stabilnosti za 2015. Italija je zatražila privremeno odstupanje od 0,4 postotna boda BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema srednjoročnom cilju u 2016. kako bi se u obzir uzele velike strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija. Pojedinosti o tim reformama utvrđene su u Nacionalnom programu reformi Italije za 2015. Područja reformi iznesenih u programu koja imaju učinak na održivost javnih financija uključuju sljedeće: i. javnu upravu i pojednostavnjenje; ii. tržišta proizvoda i usluga; iii. tržište rada; iv. građansko pravosuđe; v. obrazovanje; vi. preusmjeravanje poreznog opterećenja; te vii. reviziju potrošnje kao mjeru financiranja. Tijela vlasti procjenjuju da će učinak reformi na realni BDP iznositi 1,8 postotnih bodova do 2020., što djeluje uvjerljivo. Ako se provedu u potpunosti i pravovremeno, te će reforme imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. To je uvjetovano time da vlada 2015. poduzme potrebne mjere kako bi na odgovarajući način kompenzirala trajni učinak prethodno navedene presude ustavnog suda u svrhu osiguravanja sljedećeg: i. da se na Italiju nastavi primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu; ii. da se očuva odgovarajuća granica sigurnosti s obzirom na referentnu vrijednost iz Ugovora; te iii. da se ostvari srednjoročni cilj u roku četverogodišnjeg okvira Programa stabilnosti. Trenutačna je ocjena da Italija ispunjava uvjete za zatraženo privremeno odstupanje u 2016. pod uvjetom da na odgovarajući način provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra. |
| --- | --- |

(10)

U svojem Programu stabilnosti za 2015. Italija je zatražila privremeno odstupanje od 0,4 postotna boda BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema srednjoročnom cilju u 2016. kako bi se u obzir uzele velike strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija. Pojedinosti o tim reformama utvrđene su u Nacionalnom programu reformi Italije za 2015. Područja reformi iznesenih u programu koja imaju učinak na održivost javnih financija uključuju sljedeće: i. javnu upravu i pojednostavnjenje; ii. tržišta proizvoda i usluga; iii. tržište rada; iv. građansko pravosuđe; v. obrazovanje; vi. preusmjeravanje poreznog opterećenja; te vii. reviziju potrošnje kao mjeru financiranja. Tijela vlasti procjenjuju da će učinak reformi na realni BDP iznositi 1,8 postotnih bodova do 2020., što djeluje uvjerljivo. Ako se provedu u potpunosti i pravovremeno, te će reforme imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. To je uvjetovano time da vlada 2015. poduzme potrebne mjere kako bi na odgovarajući način kompenzirala trajni učinak prethodno navedene presude ustavnog suda u svrhu osiguravanja sljedećeg: i. da se na Italiju nastavi primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu; ii. da se očuva odgovarajuća granica sigurnosti s obzirom na referentnu vrijednost iz Ugovora; te iii. da se ostvari srednjoročni cilj u roku četverogodišnjeg okvira Programa stabilnosti. Trenutačna je ocjena da Italija ispunjava uvjete za zatraženo privremeno odstupanje u 2016. pod uvjetom da na odgovarajući način provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra.

| (11) | U Programu stabilnosti za 2015. planira se postupno poboljšanje ukupnog deficita na 2,6 % BDP-a u 2015. te potom na 1,8 % BDP-a u 2016. Prema vlastitom Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2017. Međutim, prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (6) predviđa se ostvarivanje srednjoročnog cilja u 2018. Ostvarivanje srednjoročnog cilja do 2017. čini se primjereno ako se uzmu u obzir primjena klauzule o strukturnoj reformi i obveze iz Programa stabilnosti za 2015. |
| --- | --- |

(11)

U Programu stabilnosti za 2015. planira se postupno poboljšanje ukupnog deficita na 2,6 % BDP-a u 2015. te potom na 1,8 % BDP-a u 2016. Prema vlastitom Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2017. Međutim, prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (6) predviđa se ostvarivanje srednjoročnog cilja u 2018. Ostvarivanje srednjoročnog cilja do 2017. čini se primjereno ako se uzmu u obzir primjena klauzule o strukturnoj reformi i obveze iz Programa stabilnosti za 2015.

| (12) | Predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići vrhunac u 2015. i iznositi 132,5 % BDP-a te da će postupno pasti na 120,0 % u 2019. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv. Vlada tek mora odrediti dodatna smanjenja rashoda kojima će se omogućiti izbjegavanje provedbe zakonski utvrđenog povećanja PDV-a 2016. |
| --- | --- |

(12)

Predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići vrhunac u 2015. i iznositi 132,5 % BDP-a te da će postupno pasti na 120,0 % u 2019. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv. Vlada tek mora odrediti dodatna smanjenja rashoda kojima će se omogućiti izbjegavanje provedbe zakonski utvrđenog povećanja PDV-a 2016.

| (13) | Italija bi trebala poboljšati strukturni saldo za 0,25 % BDP-a u 2015. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. predviđena strukturna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog cilja od 0,3 % BDP-a u 2015. u skladu je s obvezama Italije u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Italija bi 2016. treba poboljšati svoj strukturni saldo za najmanje 0,1 % BDP-a uzimajući u obzir dopušteno odstupanje temeljeno na klauzuli o strukturnoj reformi. Međutim, uz pretpostavku da ne dođe do promjene politike, Komisijina prognoza predviđa pogoršanje od 0,2 % BDP-a zbog čega postoji rizik od određenog odstupanja. Stoga će biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da se Italija neće uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(13)

Italija bi trebala poboljšati strukturni saldo za 0,25 % BDP-a u 2015. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. predviđena strukturna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog cilja od 0,3 % BDP-a u 2015. u skladu je s obvezama Italije u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Italija bi 2016. treba poboljšati svoj strukturni saldo za najmanje 0,1 % BDP-a uzimajući u obzir dopušteno odstupanje temeljeno na klauzuli o strukturnoj reformi. Međutim, uz pretpostavku da ne dođe do promjene politike, Komisijina prognoza predviđa pogoršanje od 0,2 % BDP-a zbog čega postoji rizik od određenog odstupanja. Stoga će biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da se Italija neće uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

| (14) | Unatoč očekivanom doprinosu naporima za smanjenje duga, što je glavni izazov Italije, provedba ambicioznog programa privatizacije koji su predstavila talijanska tijela vlasti kasni u 2014.; kao posljedica toga prihodi od privatizacije u 2014. iznosili su 0,2 % BDP-a, što je manje od cilja od 0,7 % godišnje. |
| --- | --- |

(14)

Unatoč očekivanom doprinosu naporima za smanjenje duga, što je glavni izazov Italije, provedba ambicioznog programa privatizacije koji su predstavila talijanska tijela vlasti kasni u 2014.; kao posljedica toga prihodi od privatizacije u 2014. iznosili su 0,2 % BDP-a, što je manje od cilja od 0,7 % godišnje.

| (15) | Prošle je godine Italija poduzela znatne mjere kako bi smanjila porezno opterećenje rada, koje je i dalje visoko. Broj i opseg poreznih rashoda, osobito smanjene stope PDV-a, i dalje su previsoki. U području oporezivanja nekretnina ostvaren je tek spor napredak u reformi katastra u okviru koje je osobito potrebno revidirati zastarjele katastarske vrijednosti. Osim toga, revizija oporezivanja u području zaštite okoliša i ukidanje subvencija štetnih za okoliš i dalje nisu provedeni. Italija je osnovala odbor za oporezivanje u području zaštite okoliša. Te razne dimenzije obuhvaćene su zakonom o davanju ovlasti u području porezne reforme, s čijom se provedbom kasni zbog nedostatka zakonodavnih ukaza. Unatoč određenom djelovanju u tom području učinkovitost poreznog sustava u Italiji ugrožena je i trajno niskom i skupom razinom porezne discipline te velikim utajama poreza (koje prema procjenama vlade iznose 91 milijardu EUR godišnje, odnosno 5,6 % BDP-a.) Vlada je predložila mjere za osiguravanje točnosti poreznih prijava koje je sada potrebno u punoj mjeri operativno provesti. |
| --- | --- |

(15)

Prošle je godine Italija poduzela znatne mjere kako bi smanjila porezno opterećenje rada, koje je i dalje visoko. Broj i opseg poreznih rashoda, osobito smanjene stope PDV-a, i dalje su previsoki. U području oporezivanja nekretnina ostvaren je tek spor napredak u reformi katastra u okviru koje je osobito potrebno revidirati zastarjele katastarske vrijednosti. Osim toga, revizija oporezivanja u području zaštite okoliša i ukidanje subvencija štetnih za okoliš i dalje nisu provedeni. Italija je osnovala odbor za oporezivanje u području zaštite okoliša. Te razne dimenzije obuhvaćene su zakonom o davanju ovlasti u području porezne reforme, s čijom se provedbom kasni zbog nedostatka zakonodavnih ukaza. Unatoč određenom djelovanju u tom području učinkovitost poreznog sustava u Italiji ugrožena je i trajno niskom i skupom razinom porezne discipline te velikim utajama poreza (koje prema procjenama vlade iznose 91 milijardu EUR godišnje, odnosno 5,6 % BDP-a.) Vlada je predložila mjere za osiguravanje točnosti poreznih prijava koje je sada potrebno u punoj mjeri operativno provesti.

| (16) | Poduzete su tek ograničene mjere u postizanju trajnog poboljšanja učinkovitosti i kvalitete javne potrošnje na svim razinama vlasti. Zakonski utvrđene proračunske uštede, uključujući regionalne i lokalne razine, manje su od predviđenih u Nacionalnom programu reformi za 2014. To što revizija potrošnje i dalje nije sastavni dio proračunskog postupka negativno utječe na cjelokupnu dugotrajnu učinkovitost procesa. Ozbiljni nedostaci i dalje utječu na upravljanje sredstvima EU-a, osobito u južnim regijama. U pripremi je nacionalni strateški plan za luke i logistiku, no poduzete su tek polovične mjere kako bi se unaprijedilo upravljanje lukama i njihova povezanost sa zaleđem. |
| --- | --- |

(16)

Poduzete su tek ograničene mjere u postizanju trajnog poboljšanja učinkovitosti i kvalitete javne potrošnje na svim razinama vlasti. Zakonski utvrđene proračunske uštede, uključujući regionalne i lokalne razine, manje su od predviđenih u Nacionalnom programu reformi za 2014. To što revizija potrošnje i dalje nije sastavni dio proračunskog postupka negativno utječe na cjelokupnu dugotrajnu učinkovitost procesa. Ozbiljni nedostaci i dalje utječu na upravljanje sredstvima EU-a, osobito u južnim regijama. U pripremi je nacionalni strateški plan za luke i logistiku, no poduzete su tek polovične mjere kako bi se unaprijedilo upravljanje lukama i njihova povezanost sa zaleđem.

| (17) | Talijansku javnu upravu i dalje karakterizira znatna neučinkovitost koja ima negativan utjecaj na poslovno okruženje i na sposobnost države da djelotvorno provede reforme. Poduzeti su i nastavljaju se poduzimati napori kako bi se poboljšao institucionalni okvir i cjelokupna kvaliteta javne uprave. Do kraja 2015. očekuje se ambiciozna reforma ustava, usmjerena prije svega na pojašnjavanje podjele nadležnosti među različitim razinama vlasti. Očekuje se sveobuhvatna reforma javne uprave, između ostalog, u području fluktuacije zaposlenika, mobilnosti i naknada. Premda su poduzete određene mjere za poticanje transparentnosti i ovlašćivanje nacionalnog nadležnog tijela za borbu protiv korupcije, nije provedena revizija zastare, koju i druge međunarodne organizacije smatraju stupom borbe protiv korupcije u Italiji. Proteklih su godina poduzete važne mjere za poboljšanje usluga u području pravosuđa revizijom geografskog rasporeda sudova i uspostavom specijaliziranih sudova te za smanjenje potražnje za uslugama u području pravosuđa promicanjem izvansudskog rješavanja sporova. Trajanje postupaka i dalje je glavni problem, a rezultati provedenih reformi tek se očekuju. |
| --- | --- |

(17)

Talijansku javnu upravu i dalje karakterizira znatna neučinkovitost koja ima negativan utjecaj na poslovno okruženje i na sposobnost države da djelotvorno provede reforme. Poduzeti su i nastavljaju se poduzimati napori kako bi se poboljšao institucionalni okvir i cjelokupna kvaliteta javne uprave. Do kraja 2015. očekuje se ambiciozna reforma ustava, usmjerena prije svega na pojašnjavanje podjele nadležnosti među različitim razinama vlasti. Očekuje se sveobuhvatna reforma javne uprave, između ostalog, u području fluktuacije zaposlenika, mobilnosti i naknada. Premda su poduzete određene mjere za poticanje transparentnosti i ovlašćivanje nacionalnog nadležnog tijela za borbu protiv korupcije, nije provedena revizija zastare, koju i druge međunarodne organizacije smatraju stupom borbe protiv korupcije u Italiji. Proteklih su godina poduzete važne mjere za poboljšanje usluga u području pravosuđa revizijom geografskog rasporeda sudova i uspostavom specijaliziranih sudova te za smanjenje potražnje za uslugama u području pravosuđa promicanjem izvansudskog rješavanja sporova. Trajanje postupaka i dalje je glavni problem, a rezultati provedenih reformi tek se očekuju.

| (18) | Od kraja 2008. udio loših kredita u talijanskom bankovnom sektoru naglo je porastao, uglavnom u odnosu na izloženost banaka prema trgovačkim društvima. Dosad je stopa rješavanja imovine umanjene vrijednosti bila preniska, a njezina je prodaja i dalje ograničena. To djelomično proizlazi iz nedovoljne razvijenosti talijanskog tržišta duga trgovačkih društava pred bankrotom. Najnovijim zakonodavstvom riješene su slabosti u vezi s korporativnim upravljanjem najvećim zadružnim bankama (banche popolari) te je istodobno postignut dogovor zaklada i talijanskih tijela vlasti u travnju 2015. s ciljem, među ostalim, smanjenja utjecaja zaklada u upravljanju bankama. Male zadružne banke (banche di credito cooperative) trenutačno pripremaju neobvezujuću reformu upravljanja s ciljem da se ona potom provede u okviru zakona. Potrebno je daljnje restrukturiranje i konsolidacija talijanskog bankovnog sektora kako bi se poboljšala učinkovitost financijskog posredovanja i pružila podrška gospodarskom oporavku. |
| --- | --- |

(18)

Od kraja 2008. udio loših kredita u talijanskom bankovnom sektoru naglo je porastao, uglavnom u odnosu na izloženost banaka prema trgovačkim društvima. Dosad je stopa rješavanja imovine umanjene vrijednosti bila preniska, a njezina je prodaja i dalje ograničena. To djelomično proizlazi iz nedovoljne razvijenosti talijanskog tržišta duga trgovačkih društava pred bankrotom. Najnovijim zakonodavstvom riješene su slabosti u vezi s korporativnim upravljanjem najvećim zadružnim bankama (banche popolari) te je istodobno postignut dogovor zaklada i talijanskih tijela vlasti u travnju 2015. s ciljem, među ostalim, smanjenja utjecaja zaklada u upravljanju bankama. Male zadružne banke (banche di credito cooperative) trenutačno pripremaju neobvezujuću reformu upravljanja s ciljem da se ona potom provede u okviru zakona. Potrebno je daljnje restrukturiranje i konsolidacija talijanskog bankovnog sektora kako bi se poboljšala učinkovitost financijskog posredovanja i pružila podrška gospodarskom oporavku.

| (19) | Zakon o davanju opsežnih ovlasti u području reforme tržišta rada, tzv. zakon o radnim mjestima, donesen je u prosincu 2014. te se njime zadržava smjer prijašnjih reformi. Zakonom se osobito predviđaju promjene zakonodavstva u području zaštite radnih mjesta, sustava naknada za nezaposlenost, funkcioniranja aktivnih i pasivnih politika tržišta rada i upravljanje njima te ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Učinkovita provedba tog zakona znatno će ovisiti o donošenju potrebnih zakonodavnih provedbenih ukaza. Njima se rješava upotreba sustava doplataka na plaću, revizija ugovornih aranžmana, ravnoteža između poslovnog i privatnog života te jačanje aktivnih politika tržišta rada. Pregovori na drugoj razini kojima bi se moglo pridonijeti boljoj usklađenosti plaća i produktivnosti te potaknuti usvajanje inovativnih rješenja u poduzećima postoje tek u malom broju poduzeća. Sporazumom iz siječnja 2014. o utvrđivanju postupaka za mjerenje zastupljenosti sindikata u sektoru proizvodnje moglo bi se pridonijeti promicanju pregovora na drugoj razini, no on još nije operativan. Unatoč porastu, sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je među najnižima u Uniji. Osim toga, nezaposlenost mladih dostigla je skoro 43 % u trećem tromjesečju 2014., dok je udio mladih od 15 do 24 godine koji ne rade, ne obrazuju se niti se stručno usavršavaju najveći u Uniji. Razlozi za to mogu se pronaći i u obrazovnom sustavu koji je i dalje obilježen školskim rezultatima koji su ispod prosjeka EU-a te visokim stopama ranog napuštanja školovanja. Samo je 54,6 % osoba od 15 do 34 godine koji su završili prvu i drugu razinu tercijarnog obrazovanja u protekle tri godine imalo posao, u odnosu na prosjek EU-a od 78,6 %. Porast stope siromaštva i socijalne isključenosti u Italiji jedan je od najviših u Uniji, a osobito pogađa djecu. Programi socijalne pomoći i dalje su fragmentirani i neučinkoviti u rješavanju tog izazova, što rezultira znatnom troškovnom neučinkovitošću. |
| --- | --- |

(19)

Zakon o davanju opsežnih ovlasti u području reforme tržišta rada, tzv. zakon o radnim mjestima, donesen je u prosincu 2014. te se njime zadržava smjer prijašnjih reformi. Zakonom se osobito predviđaju promjene zakonodavstva u području zaštite radnih mjesta, sustava naknada za nezaposlenost, funkcioniranja aktivnih i pasivnih politika tržišta rada i upravljanje njima te ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Učinkovita provedba tog zakona znatno će ovisiti o donošenju potrebnih zakonodavnih provedbenih ukaza. Njima se rješava upotreba sustava doplataka na plaću, revizija ugovornih aranžmana, ravnoteža između poslovnog i privatnog života te jačanje aktivnih politika tržišta rada. Pregovori na drugoj razini kojima bi se moglo pridonijeti boljoj usklađenosti plaća i produktivnosti te potaknuti usvajanje inovativnih rješenja u poduzećima postoje tek u malom broju poduzeća. Sporazumom iz siječnja 2014. o utvrđivanju postupaka za mjerenje zastupljenosti sindikata u sektoru proizvodnje moglo bi se pridonijeti promicanju pregovora na drugoj razini, no on još nije operativan. Unatoč porastu, sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je među najnižima u Uniji. Osim toga, nezaposlenost mladih dostigla je skoro 43 % u trećem tromjesečju 2014., dok je udio mladih od 15 do 24 godine koji ne rade, ne obrazuju se niti se stručno usavršavaju najveći u Uniji. Razlozi za to mogu se pronaći i u obrazovnom sustavu koji je i dalje obilježen školskim rezultatima koji su ispod prosjeka EU-a te visokim stopama ranog napuštanja školovanja. Samo je 54,6 % osoba od 15 do 34 godine koji su završili prvu i drugu razinu tercijarnog obrazovanja u protekle tri godine imalo posao, u odnosu na prosjek EU-a od 78,6 %. Porast stope siromaštva i socijalne isključenosti u Italiji jedan je od najviših u Uniji, a osobito pogađa djecu. Programi socijalne pomoći i dalje su fragmentirani i neučinkoviti u rješavanju tog izazova, što rezultira znatnom troškovnom neučinkovitošću.

| (20) | Nizom ograničenja u području tržišnog natjecanja i dalje se otežava pravilno funkcioniranje tržišta proizvoda i usluga. U parlamentarnom je postupku zakon kojim bi se riješile određene prepreke u nizu sektora. I dalje postoje znatne prepreke u određenim sektorima obuhvaćenima zakonom (pravne usluge i ljekarne) kao i u nekim drugim sektorima koji se, među ostalim, tiču lokalnih javnih usluga, zračnih luka i luka, bankarstva i zdravstva. I dalje postoje znatni nedostaci u pogledu javne nabave unatoč široj upotrebi središnjeg sustava nabave. Lokalne javne usluge, koje pokazuju jasne znakove neučinkovitosti, i dalje se štiti od tržišnog natjecanja, što ima štetne posljedice i na javne financije. Samo je mali udio ugovora dodijeljen u okviru javnih natječaja, dok je velika većina ugovora sklopljena interno ili pomoću sličnih postupaka. |
| --- | --- |

(20)

Nizom ograničenja u području tržišnog natjecanja i dalje se otežava pravilno funkcioniranje tržišta proizvoda i usluga. U parlamentarnom je postupku zakon kojim bi se riješile određene prepreke u nizu sektora. I dalje postoje znatne prepreke u određenim sektorima obuhvaćenima zakonom (pravne usluge i ljekarne) kao i u nekim drugim sektorima koji se, među ostalim, tiču lokalnih javnih usluga, zračnih luka i luka, bankarstva i zdravstva. I dalje postoje znatni nedostaci u pogledu javne nabave unatoč široj upotrebi središnjeg sustava nabave. Lokalne javne usluge, koje pokazuju jasne znakove neučinkovitosti, i dalje se štiti od tržišnog natjecanja, što ima štetne posljedice i na javne financije. Samo je mali udio ugovora dodijeljen u okviru javnih natječaja, dok je velika većina ugovora sklopljena interno ili pomoću sličnih postupaka.

| (21) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu talijanske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Italiji za 2015. Ocijenila je ujedno Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje korake koji su slijedili nakon preporuka upućenih Italiji u prethodnim godinama. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Italiji, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu za tim da se doprinosom na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama ojača ukupno ekonomsko upravljanje Unijom. Preporuke iz europskog semestra sadržane su u preporukama 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu talijanske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Italiji za 2015. Ocijenila je ujedno Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje korake koji su slijedili nakon preporuka upućenih Italiji u prethodnim godinama. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Italiji, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu za tim da se doprinosom na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama ojača ukupno ekonomsko upravljanje Unijom. Preporuke iz europskog semestra sadržane su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

| (22) | S obzirom na ovu ocjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti te je njegovo mišljenje (7) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(22)

S obzirom na ovu ocjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti te je njegovo mišljenje (7) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku.

| (23) | U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama od 1. do 6. u nastavku. |
| --- | --- |

(23)

U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama od 1. do 6. u nastavku.

| (24) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke koje su upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Kao zemlja čija je valuta euro, i Italija bi trebala osigurati da se te preporuke u cijelosti i pravodobno provedu, |
| --- | --- |

(24)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke koje su upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Kao zemlja čija je valuta euro, i Italija bi trebala osigurati da se te preporuke u cijelosti i pravodobno provedu,

PREPORUČUJE Italiji da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Ostvariti fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,25 % BDP-a za ostvarivanje srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i od 0,1 % BDP-a u 2016. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera i u 2015. i u 2016., uzimajući u obzir dopušteno odstupanje za provedbu glavnih strukturnih reformi. Osigurati da revizija potrošnje bude sastavnim dijelom proračunskog postupka. Brzo i korijenito provesti program privatizacije te upotrijebiti neočekivane dobitke kako bi se ostvario daljnji napredak prema odgovarajućem smanjenju udjela duga opće države. Provesti zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme do rujna 2015., posebice reviziju poreznih izdataka i katastarskih vrijednosti te mjere za poboljšavanje porezne discipline. |
| --- | --- |

1.

Ostvariti fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,25 % BDP-a za ostvarivanje srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i od 0,1 % BDP-a u 2016. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera i u 2015. i u 2016., uzimajući u obzir dopušteno odstupanje za provedbu glavnih strukturnih reformi. Osigurati da revizija potrošnje bude sastavnim dijelom proračunskog postupka. Brzo i korijenito provesti program privatizacije te upotrijebiti neočekivane dobitke kako bi se ostvario daljnji napredak prema odgovarajućem smanjenju udjela duga opće države. Provesti zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme do rujna 2015., posebice reviziju poreznih izdataka i katastarskih vrijednosti te mjere za poboljšavanje porezne discipline.

| 2. | Donijeti predviđeni nacionalni strateški plan za luke i logistiku, posebice kako bi se putem bolje povezanosti pridonijelo promicanju intermodalnog prijevoza. Osigurati da Agencija za teritorijalnu koheziju postane u potpunosti operativna kako bi se znatno poboljšalo upravljanje sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

2.

Donijeti predviđeni nacionalni strateški plan za luke i logistiku, posebice kako bi se putem bolje povezanosti pridonijelo promicanju intermodalnog prijevoza. Osigurati da Agencija za teritorijalnu koheziju postane u potpunosti operativna kako bi se znatno poboljšalo upravljanje sredstvima EU-a.

| 3. | Donijeti i provesti zakone u postupku kojima je cilj poboljšanje institucionalnog okvira i modernizacija javne uprave. Provesti reviziju zastare do sredine 2015. Osigurati da se reformama donesenima u cilju poboljšanja učinkovitosti građanskog pravosuđa pridonese smanjenju trajanja postupaka. |
| --- | --- |

3.

Donijeti i provesti zakone u postupku kojima je cilj poboljšanje institucionalnog okvira i modernizacija javne uprave. Provesti reviziju zastare do sredine 2015. Osigurati da se reformama donesenima u cilju poboljšanja učinkovitosti građanskog pravosuđa pridonese smanjenju trajanja postupaka.

| 4. | Uvesti obvezujuće mjere do kraja 2015. za rješavanje preostalih nedostataka u području korporativnog upravljanja bankama, provesti dogovorenu reformu zaklada te poduzeti mjere kojima bi se ubrzalo opsežno smanjenje loših kredita. |
| --- | --- |

4.

Uvesti obvezujuće mjere do kraja 2015. za rješavanje preostalih nedostataka u području korporativnog upravljanja bankama, provesti dogovorenu reformu zaklada te poduzeti mjere kojima bi se ubrzalo opsežno smanjenje loših kredita.

| 5. | Donijeti zakonodavne ukaze o osmišljavanju i upotrebi sustava doplataka na plaću, reviziji ugovornih aranžmana, ravnoteži između poslovnog i privatnog života te jačanju aktivnih politika tržišta rada. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom promicati učinkoviti okvir za pregovore o ugovorima na drugoj razini. Donijeti i provesti planiranu reformu školstva te proširiti strukovno usmjereno tercijarno obrazovanje kao dio napora za rješavanje nezaposlenosti mladih. |
| --- | --- |

5.

Donijeti zakonodavne ukaze o osmišljavanju i upotrebi sustava doplataka na plaću, reviziji ugovornih aranžmana, ravnoteži između poslovnog i privatnog života te jačanju aktivnih politika tržišta rada. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom promicati učinkoviti okvir za pregovore o ugovorima na drugoj razini. Donijeti i provesti planiranu reformu školstva te proširiti strukovno usmjereno tercijarno obrazovanje kao dio napora za rješavanje nezaposlenosti mladih.

| 6. | Provesti program pojednostavnjenja za 2015. – 2017. u cilju smanjenja administrativnog i regulatornog opterećenja. Donijeti mjere za poboljšanje tržišnog natjecanja u svim sektorima obuhvaćenima propisima o tržišnom natjecanju i poduzeti odlučne mjere za uklanjanje preostalih prepreka. Osigurati da se ugovori o lokalnim javnim uslugama koji nisu u skladu sa zahtjevima interne dodjele ugovora isprave najkasnije do kraja 2015. |
| --- | --- |

6.

Provesti program pojednostavnjenja za 2015. – 2017. u cilju smanjenja administrativnog i regulatornog opterećenja. Donijeti mjere za poboljšanje tržišnog natjecanja u svim sektorima obuhvaćenima propisima o tržišnom natjecanju i poduzeti odlučne mjere za uklanjanje preostalih prepreka. Osigurati da se ugovori o lokalnim javnim uslugama koji nisu u skladu sa zahtjevima interne dodjele ugovora isprave najkasnije do kraja 2015.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 57.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz Programa stabilnosti u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

(8)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

8

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/66

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2015.

(2015/C 272/17)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Latvije za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Latvije za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Latvija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Latvija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Latviju za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Latvije u rješavanju preporuka za Latviju donesenih 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Latviju za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Latvije u rješavanju preporuka za Latviju donesenih 8. srpnja 2014.

| (7) | Latvija je 15. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. |
| --- | --- |

(7)

Latvija je 15. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

| (8) | Na Latviju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te ostvaruje korist od primjene klauzule o sistemskoj mirovinskoj reformi kako je potvrdio Eurostat. Latvija je u Programu stabilnosti za 2015. zatražila privremeno odstupanje od procesa prilagodbe prema srednjoročnom cilju jer i dalje provodi veliku strukturnu reformu u zdravstvenom sektoru. Proračunski trošak reforme u zdravstvenom sektoru iznosi 0,2 % BDP-a za 2016. Procjenjuje se da će se reformom zaposlenost povećati za 0,6 %, a BDP za 2,2 % do 2023. Pozitivan učinak na rast i dugoročnu održivost javnih financija ocijenjen je kao uvjerljiv. Međutim, na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015., prognozirani strukturni deficit od 2,2 % BDP-a u 2016. premašuje sigurnosnu granicu u odnosu na referentnu vrijednost iz Ugovora u visini od 3 % BDP-a, koju bi trebalo poštovati kako bi se osigurala prihvatljivost za primjenu klauzule o strukturnim reformama. Stoga Vijeće, iako priznaje opravdanost reforme u zdravstvenom sektoru koja je u tijeku, ne smatra da Latvija ispunjuje uvjete za traženo privremeno odstupanje za 2016. |
| --- | --- |

(8)

Na Latviju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te ostvaruje korist od primjene klauzule o sistemskoj mirovinskoj reformi kako je potvrdio Eurostat. Latvija je u Programu stabilnosti za 2015. zatražila privremeno odstupanje od procesa prilagodbe prema srednjoročnom cilju jer i dalje provodi veliku strukturnu reformu u zdravstvenom sektoru. Proračunski trošak reforme u zdravstvenom sektoru iznosi 0,2 % BDP-a za 2016. Procjenjuje se da će se reformom zaposlenost povećati za 0,6 %, a BDP za 2,2 % do 2023. Pozitivan učinak na rast i dugoročnu održivost javnih financija ocijenjen je kao uvjerljiv. Međutim, na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015., prognozirani strukturni deficit od 2,2 % BDP-a u 2016. premašuje sigurnosnu granicu u odnosu na referentnu vrijednost iz Ugovora u visini od 3 % BDP-a, koju bi trebalo poštovati kako bi se osigurala prihvatljivost za primjenu klauzule o strukturnim reformama. Stoga Vijeće, iako priznaje opravdanost reforme u zdravstvenom sektoru koja je u tijeku, ne smatra da Latvija ispunjuje uvjete za traženo privremeno odstupanje za 2016.

| (9) | U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira uglavnom stabilan ukupni deficit u iznosu od 1,4 % BDP-a u 2016., 1,3 % u 2017. te povećanje na 1,7 % u 2018. Da bi postigla te ciljeve, vlada namjerava dosegnuti strukturni deficit od 1,8 % BDP-a u 2016. i 1,4 % BDP-a od 2017. nadalje. Proces prilagodbe iz Programa stabilnosti uključuje odstupanje na temelju klauzule o strukturnim reformama, za koju Latvija naizgled ne ispunjuje uvjete, a dodatni rashodi za obranu planirani u razdoblju 2016. – 2019. razvrstani su kao jednokratni. Prema Programu stabilnosti očekuje se pad udjela državnog duga u BDP-u s 37 % BDP-a u 2015. na 34 % BDP-a do 2018., uz određene godišnje fluktuacije zbog akumuliranja likvidne imovine u svrhu upravljanja dugom. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv. Mjere za 2015. uglavnom su provedene u skladu s predviđenim proračunom. Međutim mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. te uzimajući u obzir primjenu klauzule o sustavnoj mirovinskoj reformi, Latvija ispunjuje zahtjeve u 2015. Za 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja. Strukturni se saldo, uzimajući u obzir dopušteni prostor za sustavnu mirovinsku reformu, treba poboljšati za 0,3 % BDP-a. Prema Komisijinoj prognozi doći će do pogoršanja od 0,3 % BDP-a, što je također povezano s tim da se rashodi za obranu ne mogu razvrstati kao jednokratni. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Latvija neće ispunjivati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(9)

U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira uglavnom stabilan ukupni deficit u iznosu od 1,4 % BDP-a u 2016., 1,3 % u 2017. te povećanje na 1,7 % u 2018. Da bi postigla te ciljeve, vlada namjerava dosegnuti strukturni deficit od 1,8 % BDP-a u 2016. i 1,4 % BDP-a od 2017. nadalje. Proces prilagodbe iz Programa stabilnosti uključuje odstupanje na temelju klauzule o strukturnim reformama, za koju Latvija naizgled ne ispunjuje uvjete, a dodatni rashodi za obranu planirani u razdoblju 2016. – 2019. razvrstani su kao jednokratni. Prema Programu stabilnosti očekuje se pad udjela državnog duga u BDP-u s 37 % BDP-a u 2015. na 34 % BDP-a do 2018., uz određene godišnje fluktuacije zbog akumuliranja likvidne imovine u svrhu upravljanja dugom. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv. Mjere za 2015. uglavnom su provedene u skladu s predviđenim proračunom. Međutim mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. te uzimajući u obzir primjenu klauzule o sustavnoj mirovinskoj reformi, Latvija ispunjuje zahtjeve u 2015. Za 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja. Strukturni se saldo, uzimajući u obzir dopušteni prostor za sustavnu mirovinsku reformu, treba poboljšati za 0,3 % BDP-a. Prema Komisijinoj prognozi doći će do pogoršanja od 0,3 % BDP-a, što je također povezano s tim da se rashodi za obranu ne mogu razvrstati kao jednokratni. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Latvija neće ispunjivati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

| (10) | U osnivanju je neovisna nacionalna akreditacijska agencija, a u području višeg obrazovanja razvija se nov model usmjeren na financiranje kvalitete. Unatoč određenom napretku u reformi sustava istraživanja i inovacija, koja je u skladu s okvirom za pametnu specijalizaciju, neprimjereno javno financiranje u fragmentiranom sustavu istraživanja i inovacija dovodi do loših znanstvenih rezultata. Latvija je 2013. u istraživanje i razvoj uložila samo 0,6 % BDP-a, što je treća najniža vrijednost u Uniji. Intenzitet u sektoru javnog istraživanja i razvoja iznosio je 2013. samo 0,43 % BDP-a. Nedostatak inovacija i privatnog ulaganja u sektore s većom dodanom vrijednošću i utemeljene na znanju narušuje konkurentnost. |
| --- | --- |

(10)

U osnivanju je neovisna nacionalna akreditacijska agencija, a u području višeg obrazovanja razvija se nov model usmjeren na financiranje kvalitete. Unatoč određenom napretku u reformi sustava istraživanja i inovacija, koja je u skladu s okvirom za pametnu specijalizaciju, neprimjereno javno financiranje u fragmentiranom sustavu istraživanja i inovacija dovodi do loših znanstvenih rezultata. Latvija je 2013. u istraživanje i razvoj uložila samo 0,6 % BDP-a, što je treća najniža vrijednost u Uniji. Intenzitet u sektoru javnog istraživanja i razvoja iznosio je 2013. samo 0,43 % BDP-a. Nedostatak inovacija i privatnog ulaganja u sektore s većom dodanom vrijednošću i utemeljene na znanju narušuje konkurentnost.

| (11) | Ne dovodeći u pitanje napredak postignut u suzbijanju nezaposlenosti, daljnje su mjere potrebne kako bi se spriječila nezaposlenost mladih i njezine negativne dugoročne posljedice, osobito s obzirom na zabilježeno smanjenje radne snage. Latvija je postigla određeni napredak u reformi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te segmenta naukovanja, no njezin je manjak privlačnosti i dalje izazov zbog ograničenog sudjelovanja malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

(11)

Ne dovodeći u pitanje napredak postignut u suzbijanju nezaposlenosti, daljnje su mjere potrebne kako bi se spriječila nezaposlenost mladih i njezine negativne dugoročne posljedice, osobito s obzirom na zabilježeno smanjenje radne snage. Latvija je postigla određeni napredak u reformi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te segmenta naukovanja, no njezin je manjak privlačnosti i dalje izazov zbog ograničenog sudjelovanja malih i srednjih poduzeća.

| (12) | Iako je znatan dio analitičkog rada i planiranja obavljen, reforme u području socijalne pomoći ne napreduju i nemaju dostatnu potporu u proračunskim planovima. Niska pokrivenost i loša primjerenost naknada za nezaposlenost i socijalnu pomoć smetnja su učinkovitom smanjenju siromaštva, socijalne isključenosti i visoke razine nejednakosti. U tim uvjetima rashodi za socijalni sektor ne pridonose znatno smanjenju siromaštva. Godine 2014. oko 32,7 % stanovništva Latvije bilo je ugroženo siromaštvom ili socijalnom isključenošću, dok je nejednakost primanja i dalje jedna od najvećih u Uniji. Financiranje i doseg aktivnih politika tržišta rada i dalje su niski u odnosu na druge države članice. Visoko porezno opterećenje na niska primanja destimulira formalno zapošljavanje i pridonosi smanjenju potražnje za niskokvalificiranim radnicima, dok oporezivanje u području okoliša i nekretnina ima znatan neiskorišteni potencijal. Niska razina financiranja u javnom zdravstvu i visoka neposredna plaćanja, nedostatna usredotočenost na poticaje za uspješnost i učinkovitost te nedostatak koordinacije u području skrbi velikom dijelu stanovništva otežavaju pristup sustavu zdravstva. Nužno je nastaviti s djelovanjima za poboljšanje pristupa zdravstvenom sustavu te njegovu troškovnu učinkovitost i kvalitetu, kao i povezati bolničko financiranje s mehanizmima uspješnosti. |
| --- | --- |

(12)

Iako je znatan dio analitičkog rada i planiranja obavljen, reforme u području socijalne pomoći ne napreduju i nemaju dostatnu potporu u proračunskim planovima. Niska pokrivenost i loša primjerenost naknada za nezaposlenost i socijalnu pomoć smetnja su učinkovitom smanjenju siromaštva, socijalne isključenosti i visoke razine nejednakosti. U tim uvjetima rashodi za socijalni sektor ne pridonose znatno smanjenju siromaštva. Godine 2014. oko 32,7 % stanovništva Latvije bilo je ugroženo siromaštvom ili socijalnom isključenošću, dok je nejednakost primanja i dalje jedna od najvećih u Uniji. Financiranje i doseg aktivnih politika tržišta rada i dalje su niski u odnosu na druge države članice. Visoko porezno opterećenje na niska primanja destimulira formalno zapošljavanje i pridonosi smanjenju potražnje za niskokvalificiranim radnicima, dok oporezivanje u području okoliša i nekretnina ima znatan neiskorišteni potencijal. Niska razina financiranja u javnom zdravstvu i visoka neposredna plaćanja, nedostatna usredotočenost na poticaje za uspješnost i učinkovitost te nedostatak koordinacije u području skrbi velikom dijelu stanovništva otežavaju pristup sustavu zdravstva. Nužno je nastaviti s djelovanjima za poboljšanje pristupa zdravstvenom sustavu te njegovu troškovnu učinkovitost i kvalitetu, kao i povezati bolničko financiranje s mehanizmima uspješnosti.

| (13) | Latvija je ostvarila znatan napredak u reformi pravosudnog sustava. Međutim, stopa rješavanja građanskih i trgovačkih predmeta i dalje je niska, čime se dodatno opterećuje poslovanje. Trebalo bi ojačati ulogu Sudskog vijeća suda i predsjednikâ sudova u provedbi pravosudnih reformi. Borba protiv utaje poreza i primjereno ubiranje poreza nedostatni su, a razina izbjegavanja poreza još je uvijek visoka. Iako je stečajni zakon donesen, izazovi su i dalje prisutni u odnosu na pitanja prikladnosti stečajne politike i učinkovitosti sustava nadzora stečajnih upravitelja. Poslovno okruženje i kvaliteta javnih usluga imali bi koristi od snažnijih mjera protiv sukoba interesa i korupcije, osobito u ranjivim sektorima, primjerice javnoj nabavi, građevinarstvu i zdravstvu. Nije bilo napretka u vezi s prijedlogom Vijeća za tržišno natjecanje o izmjenama zakona o tržišnom natjecanju u cilju povećanja njegove institucionalne i financijske neovisnosti kako bi se protiv javnih tijela mogle poduzimati djelotvorne mjere. Parlament nije donio zakon o javnoj službi. Bit će važno uključiti lokalna tijela vlasti. |
| --- | --- |

(13)

Latvija je ostvarila znatan napredak u reformi pravosudnog sustava. Međutim, stopa rješavanja građanskih i trgovačkih predmeta i dalje je niska, čime se dodatno opterećuje poslovanje. Trebalo bi ojačati ulogu Sudskog vijeća suda i predsjednikâ sudova u provedbi pravosudnih reformi. Borba protiv utaje poreza i primjereno ubiranje poreza nedostatni su, a razina izbjegavanja poreza još je uvijek visoka. Iako je stečajni zakon donesen, izazovi su i dalje prisutni u odnosu na pitanja prikladnosti stečajne politike i učinkovitosti sustava nadzora stečajnih upravitelja. Poslovno okruženje i kvaliteta javnih usluga imali bi koristi od snažnijih mjera protiv sukoba interesa i korupcije, osobito u ranjivim sektorima, primjerice javnoj nabavi, građevinarstvu i zdravstvu. Nije bilo napretka u vezi s prijedlogom Vijeća za tržišno natjecanje o izmjenama zakona o tržišnom natjecanju u cilju povećanja njegove institucionalne i financijske neovisnosti kako bi se protiv javnih tijela mogle poduzimati djelotvorne mjere. Parlament nije donio zakon o javnoj službi. Bit će važno uključiti lokalna tijela vlasti.

| (14) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Latviju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Latviji prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Latviji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Latviju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Latviji prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Latviji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (15) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (16) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Latvija bi trebala osigurati i cjelovitu i pravodobnu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(16)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Latvija bi trebala osigurati i cjelovitu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Latviji da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | Osigurati da odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. budu ograničena na sustavnu mirovinsku reformu. |
| --- | --- |

1.

Osigurati da odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. budu ograničena na sustavnu mirovinsku reformu.

| 2. | Poboljšati strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ubrzati reformu obrazovnog programa i povećati broj mjesta za učenje kroz rad. Osigurati da se u novom modelu financiranja sustava višeg obrazovanja nagrađuje kvaliteta. Bolje usmjeriti financiranje istraživanja i poticati privatna ulaganja u inovacije na temelju okvira za pametnu specijalizaciju. |
| --- | --- |

2.

Poboljšati strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ubrzati reformu obrazovnog programa i povećati broj mjesta za učenje kroz rad. Osigurati da se u novom modelu financiranja sustava višeg obrazovanja nagrađuje kvaliteta. Bolje usmjeriti financiranje istraživanja i poticati privatna ulaganja u inovacije na temelju okvira za pametnu specijalizaciju.

| 3. | Poduzimati konkretne mjere za reformu u području socijalne pomoći, osiguravajući pritom primjerenost naknada, i poduzimati mjere za jačanje zapošljivosti. Smanjiti porezno opterećenje na niska primanja preusmjerivanjem poreznog tereta na izvore koji manje narušuju rast. Poduzeti mjere za poboljšanje pristupa zdravstvenom sustavu te njegovu troškovnu učinkovitost i kvalitetu te bolničko financiranje povezati s mehanizmima uspješnosti. |
| --- | --- |

3.

Poduzimati konkretne mjere za reformu u području socijalne pomoći, osiguravajući pritom primjerenost naknada, i poduzimati mjere za jačanje zapošljivosti. Smanjiti porezno opterećenje na niska primanja preusmjerivanjem poreznog tereta na izvore koji manje narušuju rast. Poduzeti mjere za poboljšanje pristupa zdravstvenom sustavu te njegovu troškovnu učinkovitost i kvalitetu te bolničko financiranje povezati s mehanizmima uspješnosti.

| 4. | Poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava povećanjem odgovornosti svih strana (uključujući stečajne upravitelje), stavljanjem na raspolaganje primjerenih sredstava za suzbijanje utaje poreza i jačanjem uloge Sudskog vijeća. Poboljšati propise o javnoj službi radi jačanja okvira za rješavanje sukoba interesa i povezivanje novčanih naknada s odgovornostima. |
| --- | --- |

4.

Poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava povećanjem odgovornosti svih strana (uključujući stečajne upravitelje), stavljanjem na raspolaganje primjerenih sredstava za suzbijanje utaje poreza i jačanjem uloge Sudskog vijeća. Poboljšati propise o javnoj službi radi jačanja okvira za rješavanje sukoba interesa i povezivanje novčanih naknada s odgovornostima.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Latvije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 63.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

6

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/70

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Litve za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2015.

(2015/C 272/18)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Litve za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Litve za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem se Litva ne utvrđuje kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem se Litva ne utvrđuje kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Litvu za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Litve u rješavanju preporuka za Litvu donesenih 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Litvu za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Litve u rješavanju preporuka za Litvu donesenih 8. srpnja 2014.

| (7) | Litva je 13. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Litva je 13. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Na Litvu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu stabilnosti za 2015. Litva je zatražila primjenu klauzule o mirovinskoj reformi. Proračunski trošak mirovinske reforme Litva procjenjuje na 0,1 % BDP-a za 2016. Podložno potvrdi Eurostata o tome da mirovinska reforma ispunjuje potrebne uvjete te uzimajući u obzir očuvanje primjerene sigurnosne granice u odnosu na referentnu vrijednost deficita, Vijeće smatra da bi Litva u 2016. mogla imati koristi od zatraženog privremenog odstupanja od zahtijevanog puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju. U Programu stabilnosti vlada planira dosegnuti ukupni deficit u iznosu od 1,2 % BDP-a u 2015. te ga do 2018. pretvoriti u suficit od 0,7 % BDP-a. Vlada namjerava održati srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a – tijekom cijelog programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 42,2 % u 2015., a zatim se smanjiti na 32,9 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze je uvjerljiv. Međutim mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. postoji rizik od odstupanja od zahtijevanog puta prilagodbe u cilju postizanja srednjoročnog cilja 2015. zbog prekomjernog rasta neto rashoda od 0,3 % BDP-a iznad referentne vrijednosti. U razdoblju 2015. – 2016. i strukturni saldo i rast rashoda znatno odstupaju od zahtijevanog puta prilagodbe, uz upućivanje na rizik od znatnog odstupanja 2016. Stoga će tijekom obiju godina biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Litva neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Osim toga, unatoč nedavnom napretku, trenutačni se fiskalni okvir treba nastaviti poboljšavati jačanjem njegove obvezujuće naravi i osiguranjem potpune dosljednosti u odnosu na fiskalne odredbe EU-a. Porezni prihodi Litve uglavnom ovise o neizravnom oporezivanju i oporezivanju rada, dok je prihod od oporezivanja povezanog s okolišem i oporezivanja bogatstva relativno nizak. Litva je i dalje suočena s izazovima u području porezne discipline, osobito u vezi s PDV-om. |
| --- | --- |

(8)

Na Litvu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu stabilnosti za 2015. Litva je zatražila primjenu klauzule o mirovinskoj reformi. Proračunski trošak mirovinske reforme Litva procjenjuje na 0,1 % BDP-a za 2016. Podložno potvrdi Eurostata o tome da mirovinska reforma ispunjuje potrebne uvjete te uzimajući u obzir očuvanje primjerene sigurnosne granice u odnosu na referentnu vrijednost deficita, Vijeće smatra da bi Litva u 2016. mogla imati koristi od zatraženog privremenog odstupanja od zahtijevanog puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju. U Programu stabilnosti vlada planira dosegnuti ukupni deficit u iznosu od 1,2 % BDP-a u 2015. te ga do 2018. pretvoriti u suficit od 0,7 % BDP-a. Vlada namjerava održati srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a – tijekom cijelog programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 42,2 % u 2015., a zatim se smanjiti na 32,9 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze je uvjerljiv. Međutim mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. postoji rizik od odstupanja od zahtijevanog puta prilagodbe u cilju postizanja srednjoročnog cilja 2015. zbog prekomjernog rasta neto rashoda od 0,3 % BDP-a iznad referentne vrijednosti. U razdoblju 2015. – 2016. i strukturni saldo i rast rashoda znatno odstupaju od zahtijevanog puta prilagodbe, uz upućivanje na rizik od znatnog odstupanja 2016. Stoga će tijekom obiju godina biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Litva neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Osim toga, unatoč nedavnom napretku, trenutačni se fiskalni okvir treba nastaviti poboljšavati jačanjem njegove obvezujuće naravi i osiguranjem potpune dosljednosti u odnosu na fiskalne odredbe EU-a. Porezni prihodi Litve uglavnom ovise o neizravnom oporezivanju i oporezivanju rada, dok je prihod od oporezivanja povezanog s okolišem i oporezivanja bogatstva relativno nizak. Litva je i dalje suočena s izazovima u području porezne discipline, osobito u vezi s PDV-om.

| (9) | Litva je suočena sa znatnim smanjenjem radno sposobnog stanovništva, na što utječu demografska kretanja, migracije i loš učinak zdravstvenog sustava. Postojano niska razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju nije poticajna za jačanje ljudskog kapitala, poboljšanje zapošljivosti ili povećanje produktivnosti. U školama se bilježi iznadprosječan udio učenika s lošim rezultatima u osnovnim vještinama, što upućuje na potrebu za modernizacijom učiteljskog obrazovanja i promicanjem kontinuiranog profesionalnog razvoja. Ponuda u segmentu obrazovanja i osposobljavanja nije uvijek relevantna za tržište rada. Udio učenika u programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru sekundarnog obrazovanja je nizak. Litva poduzima mjere za poboljšanje i proširenje naukovanja i praktičnog učenja, ali broj i kvaliteta takvih programa još su uvijek nedostatni. Broj bolničkih kreveta u odnosu na broj stanovnika i dalje je relativno visok u odnosu na Uniju, što upućuje na to da bi u pružanju zdravstvenih usluga mogle postojati neravnoteže. Istodobno je ukupno javno ulaganje u zdravstveni sektor nisko. Navodno visoka učestalost neformalnih plaćanja zdravstvenih usluga i zabrinutost u vezi s korupcijom u postupcima javne nabave za medicinske proizvode pokazatelj su potrebe za poboljšanjem upravljanja u zdravstvenom sustavu. |
| --- | --- |

(9)

Litva je suočena sa znatnim smanjenjem radno sposobnog stanovništva, na što utječu demografska kretanja, migracije i loš učinak zdravstvenog sustava. Postojano niska razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju nije poticajna za jačanje ljudskog kapitala, poboljšanje zapošljivosti ili povećanje produktivnosti. U školama se bilježi iznadprosječan udio učenika s lošim rezultatima u osnovnim vještinama, što upućuje na potrebu za modernizacijom učiteljskog obrazovanja i promicanjem kontinuiranog profesionalnog razvoja. Ponuda u segmentu obrazovanja i osposobljavanja nije uvijek relevantna za tržište rada. Udio učenika u programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru sekundarnog obrazovanja je nizak. Litva poduzima mjere za poboljšanje i proširenje naukovanja i praktičnog učenja, ali broj i kvaliteta takvih programa još su uvijek nedostatni. Broj bolničkih kreveta u odnosu na broj stanovnika i dalje je relativno visok u odnosu na Uniju, što upućuje na to da bi u pružanju zdravstvenih usluga mogle postojati neravnoteže. Istodobno je ukupno javno ulaganje u zdravstveni sektor nisko. Navodno visoka učestalost neformalnih plaćanja zdravstvenih usluga i zabrinutost u vezi s korupcijom u postupcima javne nabave za medicinske proizvode pokazatelj su potrebe za poboljšanjem upravljanja u zdravstvenom sustavu.

| (10) | Donesene mjere mirovinske reforme nisu dostatne da bi se riješilo pitanje srednjoročne održivosti mirovinskog sustava. Zakonska dob za umirovljenje postupno se povećava do 2026., ali mirovinski sustav ne uzima u obzir pokazatelje očekivanog trajanja života. Osim toga nejasna su pravila indeksacije mirovina. Niska stopa sudjelovanja u dobrovoljnim mirovinskim programima i nedostatak strukovnog mirovinskog osiguranja pridonose riziku od neprimjerenosti mirovina u budućnosti. Vlada namjerava provesti sveobuhvatnu reformu mirovinskog sustava kao dio „novog socijalnog modela”. Međutim, ta strategija zasad nije dovršena niti donesena te se najprije mora zaključiti savjetovanje sa socijalnim partnerima. Litva je uvela mjere financijske potpore za starije osobe te financijske poticaje za zapošljavanje starijih radnika. Još uvijek međutim nedostaje sveobuhvatna strategija aktivnog starenja. |
| --- | --- |

(10)

Donesene mjere mirovinske reforme nisu dostatne da bi se riješilo pitanje srednjoročne održivosti mirovinskog sustava. Zakonska dob za umirovljenje postupno se povećava do 2026., ali mirovinski sustav ne uzima u obzir pokazatelje očekivanog trajanja života. Osim toga nejasna su pravila indeksacije mirovina. Niska stopa sudjelovanja u dobrovoljnim mirovinskim programima i nedostatak strukovnog mirovinskog osiguranja pridonose riziku od neprimjerenosti mirovina u budućnosti. Vlada namjerava provesti sveobuhvatnu reformu mirovinskog sustava kao dio „novog socijalnog modela”. Međutim, ta strategija zasad nije dovršena niti donesena te se najprije mora zaključiti savjetovanje sa socijalnim partnerima. Litva je uvela mjere financijske potpore za starije osobe te financijske poticaje za zapošljavanje starijih radnika. Još uvijek međutim nedostaje sveobuhvatna strategija aktivnog starenja.

| (11) | Siromaštvo ili socijalna isključenost prijeti više od 30 % stanovništva Litve. Reforma novčane socijalne pomoći, u kombinaciji s učinkom poboljšane ekonomije, dovela je do znatnog smanjenja rashoda i primatelja socijalne pomoći. Međutim aktivne mjere tržišta rada i druge usluge za potporu korisnicima i dalje su ograničene. |
| --- | --- |

(11)

Siromaštvo ili socijalna isključenost prijeti više od 30 % stanovništva Litve. Reforma novčane socijalne pomoći, u kombinaciji s učinkom poboljšane ekonomije, dovela je do znatnog smanjenja rashoda i primatelja socijalne pomoći. Međutim aktivne mjere tržišta rada i druge usluge za potporu korisnicima i dalje su ograničene.

| (12) | Litva je ostvarila znatan napredak u reformiranju poduzeća u državnom vlasništvu te je donijela propise kako bi se osigurao trajan učinak reformi. Vlada je dovršila razdvajanje komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti, koje se sad objavljuju u godišnjim izvješćima. Od preostalih poduzeća u državnom vlasništvu zahtijeva se da do kraja rujna 2015. imenuju neovisne članove uprave. |
| --- | --- |

(12)

Litva je ostvarila znatan napredak u reformiranju poduzeća u državnom vlasništvu te je donijela propise kako bi se osigurao trajan učinak reformi. Vlada je dovršila razdvajanje komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti, koje se sad objavljuju u godišnjim izvješćima. Od preostalih poduzeća u državnom vlasništvu zahtijeva se da do kraja rujna 2015. imenuju neovisne članove uprave.

| (13) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Litvu za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Litvi prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Litvi, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Litvu za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Litvi prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Litvi, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

| (14) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (15) | Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, i Litva bi trebala osigurati da se te preporuke u cijelosti i pravodobno provedu, |
| --- | --- |

(15)

Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, i Litva bi trebala osigurati da se te preporuke u cijelosti i pravodobno provedu,

PREPORUČUJE Litvi da u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Izbjeći odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja 2015. i osigurati da odstupanje 2016. bude ograničeno na sistemsku mirovinsku reformu. Proširiti poreznu osnovicu i poboljšati poreznu disciplinu. |
| --- | --- |

1.

Izbjeći odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja 2015. i osigurati da odstupanje 2016. bude ograničeno na sistemsku mirovinsku reformu. Proširiti poreznu osnovicu i poboljšati poreznu disciplinu.

| 2. | Suočiti se s izazovima povezanima sa smanjenjem radno sposobnog stanovništva poboljšavajući relevantnost obrazovanja u odnosu na potrebe tržišta rada, šireći stjecanje osnovnih vještina i poboljšavajući učinkovitost zdravstvenog sustava; smanjiti porezno opterećenje zaposlenika s niskim primanjima preusmjerivanjem poreznog tereta na izvore koji manje narušuju rast. |
| --- | --- |

2.

Suočiti se s izazovima povezanima sa smanjenjem radno sposobnog stanovništva poboljšavajući relevantnost obrazovanja u odnosu na potrebe tržišta rada, šireći stjecanje osnovnih vještina i poboljšavajući učinkovitost zdravstvenog sustava; smanjiti porezno opterećenje zaposlenika s niskim primanjima preusmjerivanjem poreznog tereta na izvore koji manje narušuju rast.

| 3. | Donijeti sveobuhvatnu reformu mirovinskog sustava kojom se rješava izazov postizanja primjerenosti mirovina. Poboljšati pokrivenost i primjerenost naknade za nezaposlenost i novčane socijalne pomoći te poboljšati zapošljivost osoba u potrazi za poslom. |
| --- | --- |

3.

Donijeti sveobuhvatnu reformu mirovinskog sustava kojom se rješava izazov postizanja primjerenosti mirovina. Poboljšati pokrivenost i primjerenost naknade za nezaposlenost i novčane socijalne pomoći te poboljšati zapošljivost osoba u potrazi za poslom.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Litve za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 67.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

6

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/73

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2015.

(2015/C 272/19)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Luksemburga za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Luksemburga za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Luksemburg nije utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Luksemburg nije utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Luksemburg za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Luksemburga u vezi s preporukama za Luksemburg donesenima 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Luksemburg za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Luksemburga u vezi s preporukama za Luksemburg donesenima 8. srpnja 2014.

| (7) | Luksemburg je 30. travnja 2015. podnio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Luksemburg je 30. travnja 2015. podnio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava smanjiti ukupni suficit sa 0,6 % BDP-a u 2014. na 0,1 % BDP-a u 2015. Zatim ga namjerava ponovno povećati na 0,9 % BDP-a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati srednjoročni cilj, a to je strukturni suficit od 0,5 % BDP-a. U skladu s Programom stabilnosti vlada namjerava održati udio duga države u BDP-u znatno ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 60 %. Očekuje se da će se udio duga kretati oko 24 % tijekom programskog razdoblja te 2016. dostići vrhunac od nešto iznad 24 % i spustiti se ispod 24 % BDP-a do 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015., a nakon toga uvjerljiv. Međutim, od 2016. nadalje postoje rizici za provedbu proračunskih mjera. U Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2015. očekuje se da će strukturni saldo ostati na razini srednjoročnog cilja iz 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Luksemburg ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Fiskalni okvir Luksemburga znatno je ojačan donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira i osnivanjem fiskalnog vijeća. No potrebno je rješavati znatne slabosti u smislu redovitog objavljivanja fiskalne statistike unutar godine, što je ključan element praćenja proračunskih kretanja u stvarnom vremenu. |
| --- | --- |

(8)

Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava smanjiti ukupni suficit sa 0,6 % BDP-a u 2014. na 0,1 % BDP-a u 2015. Zatim ga namjerava ponovno povećati na 0,9 % BDP-a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati srednjoročni cilj, a to je strukturni suficit od 0,5 % BDP-a. U skladu s Programom stabilnosti vlada namjerava održati udio duga države u BDP-u znatno ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 60 %. Očekuje se da će se udio duga kretati oko 24 % tijekom programskog razdoblja te 2016. dostići vrhunac od nešto iznad 24 % i spustiti se ispod 24 % BDP-a do 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015., a nakon toga uvjerljiv. Međutim, od 2016. nadalje postoje rizici za provedbu proračunskih mjera. U Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2015. očekuje se da će strukturni saldo ostati na razini srednjoročnog cilja iz 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Luksemburg ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Fiskalni okvir Luksemburga znatno je ojačan donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira i osnivanjem fiskalnog vijeća. No potrebno je rješavati znatne slabosti u smislu redovitog objavljivanja fiskalne statistike unutar godine, što je ključan element praćenja proračunskih kretanja u stvarnom vremenu.

| (9) | Očekivani pad prihoda od poreza na promet zbog promjene propisa povezanih s e-trgovinom upućuje na slabost barem jednog dijela fiskalnih prihoda. U cilju osiguranja bolje predvidivosti ima prostora za dodatno proširenje porezne osnovice i usklađivanje oporezivanja, osobito ponovnim razmatranjem trenutačno niskog poreza na nekretnine i većim iskorištavanjem alternativnih izvora, što uključuje porez u području okoliša. Započele su pripreme za sveobuhvatnu poreznu reformu (koja stupa na snagu 2017.). |
| --- | --- |

(9)

Očekivani pad prihoda od poreza na promet zbog promjene propisa povezanih s e-trgovinom upućuje na slabost barem jednog dijela fiskalnih prihoda. U cilju osiguranja bolje predvidivosti ima prostora za dodatno proširenje porezne osnovice i usklađivanje oporezivanja, osobito ponovnim razmatranjem trenutačno niskog poreza na nekretnine i većim iskorištavanjem alternativnih izvora, što uključuje porez u području okoliša. Započele su pripreme za sveobuhvatnu poreznu reformu (koja stupa na snagu 2017.).

| (10) | Dugoročnu održivost javnih financija ugrožava rast rashoda za mirovine unatoč nedavnoj reformi sustava, kao i stalno povećanje troškova dugotrajne skrbi. Predviđa se da će u osiguranju za dugotrajnu skrb 2015. doći do deficita (6) i pričuve se postupno smanjiti te će već 2017. pasti ispod zakonom određenog najmanjeg iznosa od 10 % troškova. U proračunu za 2015. donesene su određene mjere s potencijalom uštede (7). Međutim, planirana reforma osiguranja za dugotrajnu skrb, namijenjena pružanju odgovarajuće razine usluga za osobe kojima je potrebna dugotrajna skrb i osiguravanju odgovarajućeg financiranja, još nije unesena u zakonodavstvo. Reforma mirovinskog sustava iz 2012. nije bila dovoljno ambiciozna jer se njome tek djelomično riješio velik jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja. I dalje postoji nekoliko mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada i dalje je vrlo nisko u usporedbi s drugim državama članicama. Pripremljen je nacrt zakona o mirovinskoj reformi kojim se izmjenjuje Zakon o radu („starosni pakt”). Njime je obuhvaćen paket mjera kojima je cilj održati zaposlenost starijih radnika. |
| --- | --- |

(10)

Dugoročnu održivost javnih financija ugrožava rast rashoda za mirovine unatoč nedavnoj reformi sustava, kao i stalno povećanje troškova dugotrajne skrbi. Predviđa se da će u osiguranju za dugotrajnu skrb 2015. doći do deficita (6) i pričuve se postupno smanjiti te će već 2017. pasti ispod zakonom određenog najmanjeg iznosa od 10 % troškova. U proračunu za 2015. donesene su određene mjere s potencijalom uštede (7). Međutim, planirana reforma osiguranja za dugotrajnu skrb, namijenjena pružanju odgovarajuće razine usluga za osobe kojima je potrebna dugotrajna skrb i osiguravanju odgovarajućeg financiranja, još nije unesena u zakonodavstvo. Reforma mirovinskog sustava iz 2012. nije bila dovoljno ambiciozna jer se njome tek djelomično riješio velik jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja. I dalje postoji nekoliko mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada i dalje je vrlo nisko u usporedbi s drugim državama članicama. Pripremljen je nacrt zakona o mirovinskoj reformi kojim se izmjenjuje Zakon o radu („starosni pakt”). Njime je obuhvaćen paket mjera kojima je cilj održati zaposlenost starijih radnika.

| (11) | Gospodarstvo Luksemburga obilježeno je znatnim razlikama u produktivnosti rada među gospodarskim sektorima, a produktivnost u financijskom sektoru dvostruko je veća nego u nefinancijskim sektorima. To znači da bi veće razlike realnih plaća u različitim sektorima na temelju produktivnosti rada mogle podržati preraspodjelu radne snage u nove konkurentne sektore ili sektore koji trpe gubitke zbog troškovne konkurentnosti. I dalje postoje prepreke nužnim dugoročnim sektorskim prilagodbama plaća. |
| --- | --- |

(11)

Gospodarstvo Luksemburga obilježeno je znatnim razlikama u produktivnosti rada među gospodarskim sektorima, a produktivnost u financijskom sektoru dvostruko je veća nego u nefinancijskim sektorima. To znači da bi veće razlike realnih plaća u različitim sektorima na temelju produktivnosti rada mogle podržati preraspodjelu radne snage u nove konkurentne sektore ili sektore koji trpe gubitke zbog troškovne konkurentnosti. I dalje postoje prepreke nužnim dugoročnim sektorskim prilagodbama plaća.

| (12) | Unatoč općenito dobrim rezultatima na tržištima rada i visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja, stope zaposlenja razmjerno su niske za starije radnike, žene i mlade osobe s niskim kvalifikacijama. I dalje postoje institucijske prepreke učinkovitim politikama uključivanja na tržište rada. U okviru javne službe za zapošljavanje u tijeku je važna reforma s ciljem omogućavanja individualnog savjetovanja osobama koje traže posao, koju vlada je namjerava dovršiti do kraja 2015. Još nije donesen nacrt reforme strukovnog obrazovanja i osposobljavanja ni reforme srednjih škola s ciljem poboljšanja obrazovnih rezultata, osobito za osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Može se očekivati da će najavljene mjere u području rodiljnih naknada i naknada za obrazovanje te planirana reforma roditeljskog dopusta pridonijeti većem sudjelovanju žena na tržištu rada. Nepoticajne mjere za zapošljavanje sekundarnih hranitelja proizlaze iz sustava „zajedničkog oporezivanja” i strukture sustava socijalnih naknada. Unatoč visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja obrazovni su rezultati i dalje nezadovoljavajući te se i dalje teško poboljšava situacija osoba migrantskog podrijetla i mladih osoba s niskim kvalifikacijama. I dalje postoje izazovi u ponudi na tržištu rada povezani s institucijskim čimbenicima i strukturom sustava socijalnih naknada, koji uzrokuju probleme na tržištu rada. |
| --- | --- |

(12)

Unatoč općenito dobrim rezultatima na tržištima rada i visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja, stope zaposlenja razmjerno su niske za starije radnike, žene i mlade osobe s niskim kvalifikacijama. I dalje postoje institucijske prepreke učinkovitim politikama uključivanja na tržište rada. U okviru javne službe za zapošljavanje u tijeku je važna reforma s ciljem omogućavanja individualnog savjetovanja osobama koje traže posao, koju vlada je namjerava dovršiti do kraja 2015. Još nije donesen nacrt reforme strukovnog obrazovanja i osposobljavanja ni reforme srednjih škola s ciljem poboljšanja obrazovnih rezultata, osobito za osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Može se očekivati da će najavljene mjere u području rodiljnih naknada i naknada za obrazovanje te planirana reforma roditeljskog dopusta pridonijeti većem sudjelovanju žena na tržištu rada. Nepoticajne mjere za zapošljavanje sekundarnih hranitelja proizlaze iz sustava „zajedničkog oporezivanja” i strukture sustava socijalnih naknada. Unatoč visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja obrazovni su rezultati i dalje nezadovoljavajući te se i dalje teško poboljšava situacija osoba migrantskog podrijetla i mladih osoba s niskim kvalifikacijama. I dalje postoje izazovi u ponudi na tržištu rada povezani s institucijskim čimbenicima i strukturom sustava socijalnih naknada, koji uzrokuju probleme na tržištu rada.

| (13) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga, koju je objavila u izvješću za Luksemburg za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Luksemburgu prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga, koju je objavila u izvješću za Luksemburg za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Luksemburgu prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

| (14) | Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti i njegovo je mišljenje (8) da je Luksemburg usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti i njegovo je mišljenje (8) da je Luksemburg usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu.

| (15) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (9). Kao zemlja čija je valuta euro, Luksemburg bi također trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(15)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (9). Kao zemlja čija je valuta euro, Luksemburg bi također trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Luksemburgu da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | proširiti poreznu osnovicu, osobito u području potrošnje, periodičnog poreza na imovinu i poreza u području okoliša; |
| --- | --- |

1.

proširiti poreznu osnovicu, osobito u području potrošnje, periodičnog poreza na imovinu i poreza u području okoliša;

| 2. | premostiti jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi umirovljenja s očekivanim životnim vijekom; |
| --- | --- |

2.

premostiti jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi umirovljenja s očekivanim životnim vijekom;

| 3. | reformirati sustav određivanja plaća u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama kako bi se osiguralo da razvoj plaća prati produktivnost, posebno na sektorskoj razini. |
| --- | --- |

3.

reformirati sustav određivanja plaća u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama kako bi se osiguralo da razvoj plaća prati produktivnost, posebno na sektorskoj razini.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Luksemburga za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 72.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

5

(6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, 2015., dostupno na: http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

6

Budget de l'Assurance Dépendance

(7)  Mjere 255. i 256. proračuna za 2015., dostupno na: http://www.budget.public.lu/.

7

(8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

8

(9)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

9

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/76

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2015.

(2015/C 272/20)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Mađarske za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Mađarske za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Mađarska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Mađarska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Mađarsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Mađarske u vezi s preporukama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće za Mađarsku sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Mađarskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno političko djelovanje i praćenje. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na rizike koji proizlaze iz neto međunarodne pozicije (koja je usprkos određenom napretku u uravnoteživanju inozemnih računa i dalje izrazito negativna), visoku razinu javnog duga, znatno regulatorno opterećenje financijskog sektora te visoku razinu loših kredita, što otežava razduživanje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Mađarsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Mađarske u vezi s preporukama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće za Mađarsku sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Mađarskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno političko djelovanje i praćenje. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na rizike koji proizlaze iz neto međunarodne pozicije (koja je usprkos određenom napretku u uravnoteživanju inozemnih računa i dalje izrazito negativna), visoku razinu javnog duga, znatno regulatorno opterećenje financijskog sektora te visoku razinu loših kredita, što otežava razduživanje.

| (7) | Mađarska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Mađarska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu za razdoblje od 2013.do 2015. U svojem Planu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit na 2,4 % BDP-a u 2015., a zatim na 1,6 % u 2018. a prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (5) do 2017. očekuje se ostvarenje srednjoročnog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1,7 % BDP-a. U skladu s Planom konvergencije vlada planira postupno smanjiti udio duga u BDP-u na 74,9 % u 2015. odnosno na 68,9 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se ta proračunska predviđanja temelje uglavnom je uvjerljiv do 2016., a zatim postaje povoljan. Mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene, osobito za razdoblje nakon 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. i strukturni saldo i rast neto rashoda upućuju na rizik od znatnog odstupanja od zahtijevanog procesa prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2015. i 2016. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Istodobno se predviđa da će Mađarska u 2015. ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu, a nakon završetka prijelaznog razdoblja u 2016. ispunit će referentno mjerilo za smanjenje duga. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Mađarska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Mađarski sustav fiskalnog upravljanja poboljšao bi se strogom primjenom već donesenog srednjoročnog proračunskog okvira i snažnijim analitičkim doprinosom Fiskalnog vijeća. |
| --- | --- |

(8)

Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu za razdoblje od 2013.do 2015. U svojem Planu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit na 2,4 % BDP-a u 2015., a zatim na 1,6 % u 2018. a prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (5) do 2017. očekuje se ostvarenje srednjoročnog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1,7 % BDP-a. U skladu s Planom konvergencije vlada planira postupno smanjiti udio duga u BDP-u na 74,9 % u 2015. odnosno na 68,9 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se ta proračunska predviđanja temelje uglavnom je uvjerljiv do 2016., a zatim postaje povoljan. Mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene, osobito za razdoblje nakon 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. i strukturni saldo i rast neto rashoda upućuju na rizik od znatnog odstupanja od zahtijevanog procesa prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2015. i 2016. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Istodobno se predviđa da će Mađarska u 2015. ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu, a nakon završetka prijelaznog razdoblja u 2016. ispunit će referentno mjerilo za smanjenje duga. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Mađarska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Mađarski sustav fiskalnog upravljanja poboljšao bi se strogom primjenom već donesenog srednjoročnog proračunskog okvira i snažnijim analitičkim doprinosom Fiskalnog vijeća.

| (9) | Najveći izazovi bankarskog sektora prisutni su tijekom posljednjih 12 mjeseci, a posebno oni povezani s ponovnom uspostavom kreditiranja po tržišnim uvjetima poboljšanim mogućnostima prikupljanja kapitala i boljim čišćenjem portfelja. Od sredine 2013. bankovno kreditiranje uglavnom se temeljilo na programima subvencija, što uključuje oko 40 % kreditiranja malih i srednjih poduzeća. Kombinacija znatnog poreznog i regulatornog opterećenja i visok udio problematičnih kredita ne potiče banke u dovoljnoj mjeri da pojačaju svoju uobičajenu djelatnost kreditiranja bez subvencija. Vanjska izloženost Mađarske i s njome povezani rizici financijske stabilnosti znatno su se smanjili zbog nedavne konverzije hipotekarnih kredita izraženih u stranoj valuti u lokalnu valutu. Istodobno su posljedice zaduženosti kućanstava u stranoj valuti i dalje glavni uzrok visokog udjela loših kredita. Većina dosad donesenih programa olakšica korisnicima kredita u stranoj valuti nije bila usmjerena na dužnike u teškoćama, osim programa nacionalne agencije za upravljanje imovinom u sektoru kućanstava, a malo je vjerojatno da će se njima moći riješiti problemi loših kredita. Prepreke učinkovitom čišćenju portfelja među ostalim su i neprovođenje deložacija i neučinkovitost postupaka sudskog i izvansudskog rješavanja sporova. Nedavno sklopljenim sporazumom s Europskom bankom za obnovu i razvoj vlada je preuzela brojne obveze u pogledu rješavanja izazova u financijskom sektoru, među ostalim i postupno smanjivanje poreza na banke i poštovanje načela prethodnog savjetovanja. Strogom provedbom tih mjera omogućila bi se ponovna uspostava zdravog i predvidivog okvira financijske politike. Mađarska je tijekom prošle godine više puta povećala izravno vlasništvo u bankarskom sektoru. Državna intervencija u bankarskom sektoru, koja se provodi povećanjem izravnog vlasništva, može dovesti do znatnih fiskalnih rizika, čak i kada je samo privremene prirode. |
| --- | --- |

(9)

Najveći izazovi bankarskog sektora prisutni su tijekom posljednjih 12 mjeseci, a posebno oni povezani s ponovnom uspostavom kreditiranja po tržišnim uvjetima poboljšanim mogućnostima prikupljanja kapitala i boljim čišćenjem portfelja. Od sredine 2013. bankovno kreditiranje uglavnom se temeljilo na programima subvencija, što uključuje oko 40 % kreditiranja malih i srednjih poduzeća. Kombinacija znatnog poreznog i regulatornog opterećenja i visok udio problematičnih kredita ne potiče banke u dovoljnoj mjeri da pojačaju svoju uobičajenu djelatnost kreditiranja bez subvencija. Vanjska izloženost Mađarske i s njome povezani rizici financijske stabilnosti znatno su se smanjili zbog nedavne konverzije hipotekarnih kredita izraženih u stranoj valuti u lokalnu valutu. Istodobno su posljedice zaduženosti kućanstava u stranoj valuti i dalje glavni uzrok visokog udjela loših kredita. Većina dosad donesenih programa olakšica korisnicima kredita u stranoj valuti nije bila usmjerena na dužnike u teškoćama, osim programa nacionalne agencije za upravljanje imovinom u sektoru kućanstava, a malo je vjerojatno da će se njima moći riješiti problemi loših kredita. Prepreke učinkovitom čišćenju portfelja među ostalim su i neprovođenje deložacija i neučinkovitost postupaka sudskog i izvansudskog rješavanja sporova. Nedavno sklopljenim sporazumom s Europskom bankom za obnovu i razvoj vlada je preuzela brojne obveze u pogledu rješavanja izazova u financijskom sektoru, među ostalim i postupno smanjivanje poreza na banke i poštovanje načela prethodnog savjetovanja. Strogom provedbom tih mjera omogućila bi se ponovna uspostava zdravog i predvidivog okvira financijske politike. Mađarska je tijekom prošle godine više puta povećala izravno vlasništvo u bankarskom sektoru. Državna intervencija u bankarskom sektoru, koja se provodi povećanjem izravnog vlasništva, može dovesti do znatnih fiskalnih rizika, čak i kada je samo privremene prirode.

| (10) | Nedavne promjene u području oporezivanja (uvođenje novih poreza i povećanje postojećih poreza) ponovno su potakle trend povećanja poreznog opterećenja poduzeća u određenim sektorima. Nepredvidivost i selektivnost tih promjena otežavaju ulaganja u okviru sektora. Iako su donesene brojne nove mjere, porezno opterećenje nekih skupina osoba s niskim primanjima i dalje je među najvišima u EU-u, a posebno su pogođeni samci. Čini se da postoji prostor za dodatno preusmjeravanje poreznog opterećenja na prihode koji pogoduju rastu. Brojnim mjerama uvedenima tijekom prošle godine jačaju se sustavi za suzbijanje porezne utaje. Nakon uspješnog dovršetka programa povezivanja registarskih blagajni maloprodajnih mjesta s internetskim sustavom tijekom 2015. planira se proširenje programa na tržišne usluge. Snižen je najniži prag za obveznu prijavu PDV-a po stavkama. U 2015. uveden je sustav elektroničke provjere cestovnog tereta, a glavna mu je namjena suzbijanje kružne prijevare s PDV-om. Međutim, i dalje postoje znatne mogućnosti za poboljšanje administrativne učinkovitosti pri prikupljanju poreza i smanjivanje troškova porezne discipline, posebno za mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

(10)

Nedavne promjene u području oporezivanja (uvođenje novih poreza i povećanje postojećih poreza) ponovno su potakle trend povećanja poreznog opterećenja poduzeća u određenim sektorima. Nepredvidivost i selektivnost tih promjena otežavaju ulaganja u okviru sektora. Iako su donesene brojne nove mjere, porezno opterećenje nekih skupina osoba s niskim primanjima i dalje je među najvišima u EU-u, a posebno su pogođeni samci. Čini se da postoji prostor za dodatno preusmjeravanje poreznog opterećenja na prihode koji pogoduju rastu. Brojnim mjerama uvedenima tijekom prošle godine jačaju se sustavi za suzbijanje porezne utaje. Nakon uspješnog dovršetka programa povezivanja registarskih blagajni maloprodajnih mjesta s internetskim sustavom tijekom 2015. planira se proširenje programa na tržišne usluge. Snižen je najniži prag za obveznu prijavu PDV-a po stavkama. U 2015. uveden je sustav elektroničke provjere cestovnog tereta, a glavna mu je namjena suzbijanje kružne prijevare s PDV-om. Međutim, i dalje postoje znatne mogućnosti za poboljšanje administrativne učinkovitosti pri prikupljanju poreza i smanjivanje troškova porezne discipline, posebno za mala i srednja poduzeća.

| (11) | Općenito gledano, mađarsko se tržište rada u 2014. poboljšalo, a zbog gospodarskog oporavka povećalo se i zapošljavanje u privatnom sektoru. Program javnih radova, koji je 2011. znatno proširen, i dalje se suočava sa znatnim izazovima. Čini se da je program neučinkovita i nedjelotvorna aktivna politika tržišta rada koja bi mogla narušiti pravilno funkcioniranje tržišta rada. Da se jednaka sredstva potroše na drugačiji način, mađarskom bi gospodarstvu mogla donijeti veću korist. Proračunski trošak programa učetverostručio se tijekom četiri protekle godine te iznosi 0,8 % BDP-a, a očekuje se da će se dodatno udvostručiti između 2015. i 2018., te se sredstva neće moći upotrijebiti za nužna poboljšanja u području osposobljavanja i usluga potrebnih za lakše sudjelovanje na otvorenom tržištu rada. Postoji rizik da se javnim radovima te veličine stvori snažan učinak ovisnosti i trajno zamijeni sustav socijalnih naknada za niskokvalificirane radnike. Taj program nije primjereno usklađen s drugim aktivnim politikama tržišta rada i njime se dovoljno ne promiče ponovno uključivanje sudionika na otvoreno tržište rada. Stopa uspješnog napuštanja programa javnih radova iznosila je u prvoj polovini 2014. samo 13,8 %, što upućuje na to da se javnim radovima ne ostvaruje dovoljna potpora ponovnom uključivanju sudionika na otvoreno tržište rada. Iako je program namijenjen dugotrajno nezaposlenim i niskokvalificiranim osobama (i nezaposlenima koji žive na područjima u nepovoljnom položaju), u 2013. je 47 % sudionika imalo srednje ili visoko obrazovanje. Razdoblje prihvatljivosti za naknade za nezaposlenost (tri mjeseca) nije se povećalo te stoga nije usklađeno s prosječnim vremenom (više od godine dana) koje je tražiteljima zaposlenja potrebno da pronađu posao. Provedeni su brojni programi namijenjeni boljem uključivanju Roma na tržište rada te je uspostavljen sustav praćenja. Trebalo bi razviti pojednostavnjene, usklađene politike kojima bi se osjetno smanjilo siromaštvo. Pokazatelji siromaštva, premda upućuju na umjereno poboljšanje, i dalje pokazuju da je razina siromaštva zabrinjavajuće visoka, posebno među Romima i djecom. I dalje postoji jaz u pogledu pokrivenosti socijalnom pomoći i njezine primjerenosti. |
| --- | --- |

(11)

Općenito gledano, mađarsko se tržište rada u 2014. poboljšalo, a zbog gospodarskog oporavka povećalo se i zapošljavanje u privatnom sektoru. Program javnih radova, koji je 2011. znatno proširen, i dalje se suočava sa znatnim izazovima. Čini se da je program neučinkovita i nedjelotvorna aktivna politika tržišta rada koja bi mogla narušiti pravilno funkcioniranje tržišta rada. Da se jednaka sredstva potroše na drugačiji način, mađarskom bi gospodarstvu mogla donijeti veću korist. Proračunski trošak programa učetverostručio se tijekom četiri protekle godine te iznosi 0,8 % BDP-a, a očekuje se da će se dodatno udvostručiti između 2015. i 2018., te se sredstva neće moći upotrijebiti za nužna poboljšanja u području osposobljavanja i usluga potrebnih za lakše sudjelovanje na otvorenom tržištu rada. Postoji rizik da se javnim radovima te veličine stvori snažan učinak ovisnosti i trajno zamijeni sustav socijalnih naknada za niskokvalificirane radnike. Taj program nije primjereno usklađen s drugim aktivnim politikama tržišta rada i njime se dovoljno ne promiče ponovno uključivanje sudionika na otvoreno tržište rada. Stopa uspješnog napuštanja programa javnih radova iznosila je u prvoj polovini 2014. samo 13,8 %, što upućuje na to da se javnim radovima ne ostvaruje dovoljna potpora ponovnom uključivanju sudionika na otvoreno tržište rada. Iako je program namijenjen dugotrajno nezaposlenim i niskokvalificiranim osobama (i nezaposlenima koji žive na područjima u nepovoljnom položaju), u 2013. je 47 % sudionika imalo srednje ili visoko obrazovanje. Razdoblje prihvatljivosti za naknade za nezaposlenost (tri mjeseca) nije se povećalo te stoga nije usklađeno s prosječnim vremenom (više od godine dana) koje je tražiteljima zaposlenja potrebno da pronađu posao. Provedeni su brojni programi namijenjeni boljem uključivanju Roma na tržište rada te je uspostavljen sustav praćenja. Trebalo bi razviti pojednostavnjene, usklađene politike kojima bi se osjetno smanjilo siromaštvo. Pokazatelji siromaštva, premda upućuju na umjereno poboljšanje, i dalje pokazuju da je razina siromaštva zabrinjavajuće visoka, posebno među Romima i djecom. I dalje postoji jaz u pogledu pokrivenosti socijalnom pomoći i njezine primjerenosti.

| (12) | Nisu uklonjene prepreke ulasku na tržište u uslužnom sektoru nastale prošlih godina, već su 2014. postavljene dodatne prepreke kojima se sprečava učinkovita raspodjelu gospodarskih resursa, čime se povećava nesigurnost ulagača i ograničava tržišno natjecanje. Nove prepreke među ostalim uključuju i zahtjev da se srednji i veliki maloprodajni objekti odobravaju centraliziranim postupkom. Korupcija i manjak transparentnosti u javnoj upravi, donošenju odluka i javnoj nabavi i dalju izazivaju zabrinutost. Niska razina tržišnog natjecanja u javnoj nabavi i rasprostranjena upotreba izravnog sklapanja ugovora nastavljene su i tijekom 2014. Reorganizacija uprave nadležne za javnu nabavu započeta je 2014., a njezine rezultate potrebno je pozorno pratiti. Mađarska je u studenome 2014. dostavila akcijski plan za prijenos novih direktiva o javnoj nabavi i promicanje tržišnog natjecanja i transparentnosti. Najavljene su i mjere za poboljšanje okvira za borbu protiv korupcije. |
| --- | --- |

(12)

Nisu uklonjene prepreke ulasku na tržište u uslužnom sektoru nastale prošlih godina, već su 2014. postavljene dodatne prepreke kojima se sprečava učinkovita raspodjelu gospodarskih resursa, čime se povećava nesigurnost ulagača i ograničava tržišno natjecanje. Nove prepreke među ostalim uključuju i zahtjev da se srednji i veliki maloprodajni objekti odobravaju centraliziranim postupkom. Korupcija i manjak transparentnosti u javnoj upravi, donošenju odluka i javnoj nabavi i dalju izazivaju zabrinutost. Niska razina tržišnog natjecanja u javnoj nabavi i rasprostranjena upotreba izravnog sklapanja ugovora nastavljene su i tijekom 2014. Reorganizacija uprave nadležne za javnu nabavu započeta je 2014., a njezine rezultate potrebno je pozorno pratiti. Mađarska je u studenome 2014. dostavila akcijski plan za prijenos novih direktiva o javnoj nabavi i promicanje tržišnog natjecanja i transparentnosti. Najavljene su i mjere za poboljšanje okvira za borbu protiv korupcije.

| (13) | Iako su provedene određene mjere za potporu obrazovanju romske djece, tek treba razviti sustavni pristup promicanju uključivog redovnog obrazovanja. Udio romske djece koja pohađaju škole ili nastavu gdje su većina učenika Romi i dalje je visok, a razina obrazovanja romskih učenika niža je od nacionalnog prosjeka. Nastavnici nisu osposobljeni da skupinama u nepovoljnom položaju pruže dovoljnu potporu. Potrebni su dodatni napori za olakšavanje prijelaza među različitim oblicima i razinama obrazovanja te prijelaza iz školovanja na tržište rada. Planirane promjene dodjele mjesta u srednjoškolskim ustanovama s državnom potporom i povećani zahtjevi za visoko obrazovanje mogli bi dodatno ograničiti mogućnosti prelaska među različitim oblicima obrazovanja, posebno skupinama u nepovoljnom položaju. Mađarska ima vrlo visoku stopu napuštanja školovanja u okviru visokog obrazovanja. Vlada je najavila donošenje nacionalne strategije visokog obrazovanja u prosincu 2014. Strategija je sadržavala i povećanje nacionalnog cilja za stopu završetka tercijarnog obrazovanja na 34 %. Ukupno gledajući, nedavnim mjerama nije se poboljšao udio skupina u nepovoljnom položaju u visokom obrazovanju niti se rješava problem napuštanja školovanja. Trenutačnim sustavom financiranja ne pruža se dostatna potpora ravnopravnom pristupu. |
| --- | --- |

(13)

Iako su provedene određene mjere za potporu obrazovanju romske djece, tek treba razviti sustavni pristup promicanju uključivog redovnog obrazovanja. Udio romske djece koja pohađaju škole ili nastavu gdje su većina učenika Romi i dalje je visok, a razina obrazovanja romskih učenika niža je od nacionalnog prosjeka. Nastavnici nisu osposobljeni da skupinama u nepovoljnom položaju pruže dovoljnu potporu. Potrebni su dodatni napori za olakšavanje prijelaza među različitim oblicima i razinama obrazovanja te prijelaza iz školovanja na tržište rada. Planirane promjene dodjele mjesta u srednjoškolskim ustanovama s državnom potporom i povećani zahtjevi za visoko obrazovanje mogli bi dodatno ograničiti mogućnosti prelaska među različitim oblicima obrazovanja, posebno skupinama u nepovoljnom položaju. Mađarska ima vrlo visoku stopu napuštanja školovanja u okviru visokog obrazovanja. Vlada je najavila donošenje nacionalne strategije visokog obrazovanja u prosincu 2014. Strategija je sadržavala i povećanje nacionalnog cilja za stopu završetka tercijarnog obrazovanja na 34 %. Ukupno gledajući, nedavnim mjerama nije se poboljšao udio skupina u nepovoljnom položaju u visokom obrazovanju niti se rješava problem napuštanja školovanja. Trenutačnim sustavom financiranja ne pruža se dostatna potpora ravnopravnom pristupu.

| (14) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za Mađarsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete na temelju preporuka upućenih Mađarskoj prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj, već i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za Mađarsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete na temelju preporuka upućenih Mađarskoj prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj, već i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

| (15) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo mišljenje (6) posebice je navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo mišljenje (6) posebice je navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (16) | S obzirom na detaljno preispitivanje i tu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 3. u nastavku, |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na detaljno preispitivanje i tu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 3. u nastavku,

PREPORUČUJE Mađarskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | ostvariti fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2015. i 0,6 % BDP-a u 2016.; |
| --- | --- |

1.

ostvariti fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2015. i 0,6 % BDP-a u 2016.;

| 2. | poduzeti mjere za ponovnu uspostavu uobičajenog kreditiranja realnog gospodarstva i ukloniti prepreke čišćenju portfelja na temelju tržišnih kriterija; znatno smanjiti rizik nepredviđenih obveza povezanih s povećanjem državnog vlasništva u bankarskom sektoru; |
| --- | --- |

2.

poduzeti mjere za ponovnu uspostavu uobičajenog kreditiranja realnog gospodarstva i ukloniti prepreke čišćenju portfelja na temelju tržišnih kriterija; znatno smanjiti rizik nepredviđenih obveza povezanih s povećanjem državnog vlasništva u bankarskom sektoru;

| 3. | smanjiti štetna porezna opterećenja za poduzeća u određenim sektorima; ukloniti neopravdane prepreke ulasku na tržište u uslužnom sektoru, između ostalog u maloprodajnom sektoru; smanjiti porezni klin za osobe s niskim primanjima, među ostalim preusmjeravanjem oporezivanja na područja koja su manje štetna za rast; nastaviti suzbijanje porezne utaje, smanjiti troškove ispunjavanja obveza i poboljšati učinkovitost prikupljanja poreza. Ojačati strukturu za promicanje tržišnog natjecanja i transparentnosti u području javne nabave te dodatno poboljšati okvir za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

3.

smanjiti štetna porezna opterećenja za poduzeća u određenim sektorima; ukloniti neopravdane prepreke ulasku na tržište u uslužnom sektoru, između ostalog u maloprodajnom sektoru; smanjiti porezni klin za osobe s niskim primanjima, među ostalim preusmjeravanjem oporezivanja na područja koja su manje štetna za rast; nastaviti suzbijanje porezne utaje, smanjiti troškove ispunjavanja obveza i poboljšati učinkovitost prikupljanja poreza. Ojačati strukturu za promicanje tržišnog natjecanja i transparentnosti u području javne nabave te dodatno poboljšati okvir za borbu protiv korupcije;

| 4. | preusmjeriti proračunska sredstva dodijeljena programu javnih radova na aktivne mjere tržišta radi poticanja uključivanja u primarno tržište rada i poboljšati pokrivenost socijalnom pomoći i njezinu primjerenost te naknade za nezaposlenost; |
| --- | --- |

4.

preusmjeriti proračunska sredstva dodijeljena programu javnih radova na aktivne mjere tržišta radi poticanja uključivanja u primarno tržište rada i poboljšati pokrivenost socijalnom pomoći i njezinu primjerenost te naknade za nezaposlenost;

| 5. | povećati udio skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u uključivom redovnom obrazovanju te poboljšati potporu tim skupinama ciljanim osposobljavanjem nastavnika; ojačati mjere za lakši prelazak među različitim razinama obrazovanja i na tržište rada te poboljšati poučavanje temeljnih vještina. |
| --- | --- |

5.

povećati udio skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u uključivom redovnom obrazovanju te poboljšati potporu tim skupinama ciljanim osposobljavanjem nastavnika; ojačati mjere za lakši prelazak među različitim razinama obrazovanja i na tržište rada te poboljšati poučavanje temeljnih vještina.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Mađarske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 77.).

4

(5)  Strukturni saldo prema ponovnom izračunu Komisije na temelju informacija iz Plana konvergencije, prema zajednički dogovorenoj metodologiji.

5

(6)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/80

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Malte za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2015.

(2015/C 272/21)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja europskog potencijala za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja europskog potencijala za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Malte za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Malte za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Malta nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Malta nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Maltu za 2015. Njime je ocijenjen napredak Malte u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Maltu za 2015. Njime je ocijenjen napredak Malte u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014.

| (7) | Malta je 17. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Malta je 17. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita u lipnju 2015. (6). U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje ukupnog deficita na 1,6 % BDP-a u 2015. te dalje na 0,2 % BDP-a u 2018. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. može se smatrati da je prekomjerni deficit korigiran u 2014. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2019., godinu dana nakon programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u postupno padati na 61,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske uvjerljiv je. Čini se da postoji rizik određenog odstupanja od potrebne prilagodbe od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju i u 2015. i 2016. Predviđa se da će 2015. poboljšanje strukturnog salda biti 0,1 % BDP-a ispod utvrđene obveze. Prilagodba predviđena za 2016. u skladu je s utvrđenom obvezom, ali postoji rizik određenog odstupanja kada se 2015. i 2016. zajedno uzmu u obzir. Mjere za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da se od Malte očekuje da će općenito poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita u lipnju 2015. (6). U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje ukupnog deficita na 1,6 % BDP-a u 2015. te dalje na 0,2 % BDP-a u 2018. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. može se smatrati da je prekomjerni deficit korigiran u 2014. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2019., godinu dana nakon programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u postupno padati na 61,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske uvjerljiv je. Čini se da postoji rizik određenog odstupanja od potrebne prilagodbe od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju i u 2015. i 2016. Predviđa se da će 2015. poboljšanje strukturnog salda biti 0,1 % BDP-a ispod utvrđene obveze. Prilagodba predviđena za 2016. u skladu je s utvrđenom obvezom, ali postoji rizik određenog odstupanja kada se 2015. i 2016. zajedno uzmu u obzir. Mjere za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da se od Malte očekuje da će općenito poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Održivost javnih financija Malte dugoročno je izložena riziku, posebno zbog predviđenog rasta rashoda povezanih sa starenjem stanovništva. U pogledu mirovinskog sustava zakonom utvrđeno povećanje zakonske dobi za umirovljenje uvodi se vrlo sporo, a zakonska dob za umirovljenje i očekivana životna dob nisu posebno povezane. Malta rješava izazove povezane s mirovinskim sustavom poduzimanjem mjera na tržištu rada i uvođenjem trećeg mirovinskog stupa, a najavila je i daljnje političke mjere u Nacionalnom programu reformi, no mjere s ciljem znatnog poboljšanja održivosti i prikladnosti sustava tek treba najaviti i provesti. Započela je provedba nacionalne strategije za zdravstvene sustave za 2014. u cilju maksimiziranja učinkovitosti zdravstvenog sustava uz ostvarivanje financijske održivosti. Tu provedbu treba pratiti. |
| --- | --- |

(9)

Održivost javnih financija Malte dugoročno je izložena riziku, posebno zbog predviđenog rasta rashoda povezanih sa starenjem stanovništva. U pogledu mirovinskog sustava zakonom utvrđeno povećanje zakonske dobi za umirovljenje uvodi se vrlo sporo, a zakonska dob za umirovljenje i očekivana životna dob nisu posebno povezane. Malta rješava izazove povezane s mirovinskim sustavom poduzimanjem mjera na tržištu rada i uvođenjem trećeg mirovinskog stupa, a najavila je i daljnje političke mjere u Nacionalnom programu reformi, no mjere s ciljem znatnog poboljšanja održivosti i prikladnosti sustava tek treba najaviti i provesti. Započela je provedba nacionalne strategije za zdravstvene sustave za 2014. u cilju maksimiziranja učinkovitosti zdravstvenog sustava uz ostvarivanje financijske održivosti. Tu provedbu treba pratiti.

| (10) | Malta je uvela mjere kojima stanovništvu pomaže da lakše uspostavi ravnotežu između posla i obitelji, osobito fiskalnim poticajima, trajnom ponudom centara za besplatnu skrb o djeci te uvođenjem fleksibilnih radnih aranžmana. S druge strane, moguće je da je zbog povećane potražnje za neslužbenom dugotrajnom skrbi i nedostatka odgovarajućih vještina starijim ženama otežano traženje posla na tržištu rada. Nacionalna strategija pismenosti i strategija za borbu protiv ranog napuštanja školovanja objavljene su u lipnju 2014. U tijeku je i usklađivanje obrazovnih rezultata s potrebama tržišta, ali još nema konkretnih ishoda. |
| --- | --- |

(10)

Malta je uvela mjere kojima stanovništvu pomaže da lakše uspostavi ravnotežu između posla i obitelji, osobito fiskalnim poticajima, trajnom ponudom centara za besplatnu skrb o djeci te uvođenjem fleksibilnih radnih aranžmana. S druge strane, moguće je da je zbog povećane potražnje za neslužbenom dugotrajnom skrbi i nedostatka odgovarajućih vještina starijim ženama otežano traženje posla na tržištu rada. Nacionalna strategija pismenosti i strategija za borbu protiv ranog napuštanja školovanja objavljene su u lipnju 2014. U tijeku je i usklađivanje obrazovnih rezultata s potrebama tržišta, ali još nema konkretnih ishoda.

| (11) | Ulažu se napori u stvaranje okvira za uporabu fondova poduzetničkoga kapitala te olakšavanje pristupa tržištima kapitala, osobito preispitivanjem programa za novoosnovana poduzeća Malta Enterprise i najavljenim programom ulaganja početnoga kapitala. U tijeku je i osnivanje razvojne banke. Tu provedbu treba pratiti. |
| --- | --- |

(11)

Ulažu se napori u stvaranje okvira za uporabu fondova poduzetničkoga kapitala te olakšavanje pristupa tržištima kapitala, osobito preispitivanjem programa za novoosnovana poduzeća Malta Enterprise i najavljenim programom ulaganja početnoga kapitala. U tijeku je i osnivanje razvojne banke. Tu provedbu treba pratiti.

| (12) | Napori koje Malta ulaže u borbu protiv utaje poreza i poticanje porezne discipline pojednostavnjenim prikupljanjem prihoda idu u pravom smjeru. Iako se na tome radi, treba poduzeti konkretne mjere kako bi se pospješila uporaba elektroničkog plaćanja. |
| --- | --- |

(12)

Napori koje Malta ulaže u borbu protiv utaje poreza i poticanje porezne discipline pojednostavnjenim prikupljanjem prihoda idu u pravom smjeru. Iako se na tome radi, treba poduzeti konkretne mjere kako bi se pospješila uporaba elektroničkog plaćanja.

| (13) | Trajanje postupaka javne nabave znatno je skraćeno uvođenjem obvezne e-nabave i jačanjem odgovarajućih vladinih službi. Dodatno skraćenje bit će ostvareno provedbom najavljenih mjera, osobito zapošljavanjem dodatnih djelatnika i uvođenjem sustava praćenja. Troškovi prometa imaju znatnu ulogu u malteškom gospodarstvu. Nedavno je pokrenuta reforma prometa, no vlada tek treba predstaviti sveobuhvatnu prometnu strategiju. |
| --- | --- |

(13)

Trajanje postupaka javne nabave znatno je skraćeno uvođenjem obvezne e-nabave i jačanjem odgovarajućih vladinih službi. Dodatno skraćenje bit će ostvareno provedbom najavljenih mjera, osobito zapošljavanjem dodatnih djelatnika i uvođenjem sustava praćenja. Troškovi prometa imaju znatnu ulogu u malteškom gospodarstvu. Nedavno je pokrenuta reforma prometa, no vlada tek treba predstaviti sveobuhvatnu prometnu strategiju.

| (14) | Nacionalnim programom reformi utvrđene su mjere reforme pravosudnog sustava uz one koje su već utvrđene u izvješću o Malti. Kao posljedica toga Malta je ostvarila određeni napredak u provedbi preporuke koju je primila 2014. u pogledu povećanja učinkovitosti pravosuđa. Dovršava se i nacrt zakona. Očekuje se da će se nakon njegova stupanja na snagu i provedbe dodatno poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava, posebno digitalizacijom sudskih postupaka i promicanjem mehanizama za alternativno rješavanje sporova. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalnim programom reformi utvrđene su mjere reforme pravosudnog sustava uz one koje su već utvrđene u izvješću o Malti. Kao posljedica toga Malta je ostvarila određeni napredak u provedbi preporuke koju je primila 2014. u pogledu povećanja učinkovitosti pravosuđa. Dovršava se i nacrt zakona. Očekuje se da će se nakon njegova stupanja na snagu i provedbe dodatno poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava, posebno digitalizacijom sudskih postupaka i promicanjem mehanizama za alternativno rješavanje sporova.

| (15) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte, koju je objavila u izvješću za Maltu za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka upućenih Malti proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte, koju je objavila u izvješću za Maltu za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka upućenih Malti proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

| (16) | S obzirom na tu ocjenu Vijeće je proučilo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (7) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na tu ocjenu Vijeće je proučilo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (7) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku.

| (17) | U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je valuta euro, Malta bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(17)

U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je valuta euro, Malta bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Malti da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | nakon smanjenja prekomjernog deficita postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2015. i 2016.; |
| --- | --- |

1.

nakon smanjenja prekomjernog deficita postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2015. i 2016.;

| 2. | poduzeti mjere za poboljšanje osnovnih vještina te daljnje smanjenje ranog napuštanja školovanja promicanjem trajnog stručnog usavršavanja nastavnika; |
| --- | --- |

2.

poduzeti mjere za poboljšanje osnovnih vještina te daljnje smanjenje ranog napuštanja školovanja promicanjem trajnog stručnog usavršavanja nastavnika;

| 3. | kako bi se osigurala dugoročna održivost javnih financija nastaviti s mirovinskom reformom koja je u tijeku, npr. ubrzavanjem povećanja zakonske dobi za umirovljenje, o čemu su propisi već doneseni, te, nakon toga, njezinim povezivanjem s promjenama očekivanog životnog vijeka; |
| --- | --- |

3.

kako bi se osigurala dugoročna održivost javnih financija nastaviti s mirovinskom reformom koja je u tijeku, npr. ubrzavanjem povećanja zakonske dobi za umirovljenje, o čemu su propisi već doneseni, te, nakon toga, njezinim povezivanjem s promjenama očekivanog životnog vijeka;

| 4. | poboljšati pristup malih poduzeća i mikropoduzeća financiranju, posebno nebankovnim instrumentima. |
| --- | --- |

4.

poboljšati pristup malih poduzeća i mikropoduzeća financiranju, posebno nebankovnim instrumentima.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 83.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

5

(6)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1025 od 19. lipnja 2015. o stavljanju izvan snage Odluke 2013/319/EU o postojanju prekomjernog deficita u Malti (SL L 163, 30.6.2015., str. 35.).

6

(7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

7

(8)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

8

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/83

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015.

(2015/C 272/22)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reforme Nizozemske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Nizozemske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Nizozemske za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reforme Nizozemske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Nizozemske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Nizozemske za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Nizozemsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Nizozemsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Nizozemsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u vezi s preporukama za Nizozemsku donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću za Nizozemsku navedeni su i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da se Nizozemska suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva djelovanje u okviru politika i praćenje. I dalje su prisutni rizici koji proizlaze iz visoke razine privatnog duga i zaslužuju pozornost, čak i ako se najnovijim mjerama podupire oporavak tržišta nekretnina i pomaže zaustaviti rast hipoteka. Dok veliki višak na tekućem računu djelomično odražava strukturne značajke gospodarstva, struktura mirovinskih i poreznih sustava mogla bi izazvati neučinkovitu raspodjelu kapitala. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Nizozemsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u vezi s preporukama za Nizozemsku donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću za Nizozemsku navedeni su i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da se Nizozemska suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva djelovanje u okviru politika i praćenje. I dalje su prisutni rizici koji proizlaze iz visoke razine privatnog duga i zaslužuju pozornost, čak i ako se najnovijim mjerama podupire oporavak tržišta nekretnina i pomaže zaustaviti rast hipoteka. Dok veliki višak na tekućem računu djelomično odražava strukturne značajke gospodarstva, struktura mirovinskih i poreznih sustava mogla bi izazvati neučinkovitu raspodjelu kapitala.

| (7) | Nizozemska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Nizozemska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Trenutačno se na Nizozemsku primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje ukupnog deficita na 1,8 % BDP-a u 2015. i dalje na 0,7 % BDP-a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 68,8 % u 2015. te postupno padati na 66.1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2015. očekuje se da će strukturni saldo ispuniti srednjoročni cilj i dosegnuti – 0,3 % BDP-a u 2015. i – 0,4 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015. Vijeće smatra da će Nizozemska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Javni rashodi za istraživanje i razvoj s 0,84 % BDP-a u 2013. niski su s obzirom na razinu obrazovanja, akademska postignuća i stupanj gospodarskog razvoja Nizozemske. Državni izdaci u tom području smanjuju se od 2014., a privatna potrošnja na istraživanje i razvoj niska je. Prebacivanje javnih rashoda na inovacije i istraživanja, osobito na temeljna istraživanja, i provođenje okvirnih politika kako bi se potakla privatna ulaganja u istraživanje i razvoj, pomoglo bi povećati dugoročni potencijal za rast nizozemskog gospodarstva. |
| --- | --- |

(8)

Trenutačno se na Nizozemsku primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje ukupnog deficita na 1,8 % BDP-a u 2015. i dalje na 0,7 % BDP-a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 68,8 % u 2015. te postupno padati na 66.1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2015. očekuje se da će strukturni saldo ispuniti srednjoročni cilj i dosegnuti – 0,3 % BDP-a u 2015. i – 0,4 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015. Vijeće smatra da će Nizozemska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Javni rashodi za istraživanje i razvoj s 0,84 % BDP-a u 2013. niski su s obzirom na razinu obrazovanja, akademska postignuća i stupanj gospodarskog razvoja Nizozemske. Državni izdaci u tom području smanjuju se od 2014., a privatna potrošnja na istraživanje i razvoj niska je. Prebacivanje javnih rashoda na inovacije i istraživanja, osobito na temeljna istraživanja, i provođenje okvirnih politika kako bi se potakla privatna ulaganja u istraživanje i razvoj, pomoglo bi povećati dugoročni potencijal za rast nizozemskog gospodarstva.

| (9) | Ključan izazov predstavlja tržište nekretnina, gdje se uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju zahvaljujući desetljećima prisutnim nefleksibilnostima i poticajima koji imaju štetan učinak. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost nekretnina uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebice poreznog odbitka hipotekarnih kamata u cijelosti. Od 2012. provodi se niz mjera kako bi se pronašlo djelomično rješenje za te poticaje. Neke od njih uključuju prilagodbu fiskalnog tretmana stambenog financiranja. Postupno ograničavanje poreznog odbitka na hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu svakako je opravdano. Međutim, ta bi se mjera mogla brže postupno uvesti kako bi se povećao utjecaj na dinamiku otplate. I dalje će biti prisutan veliki porezni poticaj na ulaganja u neproduktivnu imovinu. Omjer iznosa kredita i vrijednosti nekretnine od 100 %, koji bi trebalo postići u 2018., još je visok. Tržište najma ograničeno je propisima i vrlo velikim sektorom socijalnog stanovanja koji se treba nositi s dugačkim listama čekanja. Uvođenje različitih visina najamnine na temelju dohotka u sektoru socijalnog stanovanja mjera je koja ide u pravom smjeru, ali njezin je učinak ograničen. Prema novom zakonu društva za stanovanje morat će odvojiti djelatnosti od općeg gospodarskog interesa (npr. socijalno stanovanje) od drugih djelatnosti. Tek treba vidjeti hoće li to dovesti do planiranog preusmjeravanja socijalnog stanovanja prema osobama kojima je potrebna pomoć i osigurati da socijalno stanovanje bude na raspolaganju socijalno ugroženim osobama koje si ne mogu priuštiti stanovanje po tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(9)

Ključan izazov predstavlja tržište nekretnina, gdje se uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju zahvaljujući desetljećima prisutnim nefleksibilnostima i poticajima koji imaju štetan učinak. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost nekretnina uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebice poreznog odbitka hipotekarnih kamata u cijelosti. Od 2012. provodi se niz mjera kako bi se pronašlo djelomično rješenje za te poticaje. Neke od njih uključuju prilagodbu fiskalnog tretmana stambenog financiranja. Postupno ograničavanje poreznog odbitka na hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu svakako je opravdano. Međutim, ta bi se mjera mogla brže postupno uvesti kako bi se povećao utjecaj na dinamiku otplate. I dalje će biti prisutan veliki porezni poticaj na ulaganja u neproduktivnu imovinu. Omjer iznosa kredita i vrijednosti nekretnine od 100 %, koji bi trebalo postići u 2018., još je visok. Tržište najma ograničeno je propisima i vrlo velikim sektorom socijalnog stanovanja koji se treba nositi s dugačkim listama čekanja. Uvođenje različitih visina najamnine na temelju dohotka u sektoru socijalnog stanovanja mjera je koja ide u pravom smjeru, ali njezin je učinak ograničen. Prema novom zakonu društva za stanovanje morat će odvojiti djelatnosti od općeg gospodarskog interesa (npr. socijalno stanovanje) od drugih djelatnosti. Tek treba vidjeti hoće li to dovesti do planiranog preusmjeravanja socijalnog stanovanja prema osobama kojima je potrebna pomoć i osigurati da socijalno stanovanje bude na raspolaganju socijalno ugroženim osobama koje si ne mogu priuštiti stanovanje po tržišnim uvjetima.

| (10) | Dugoročna se održivost mirovinskog sustava poboljšala. Osim postupnog povećavanja zakonske dobi za umirovljenje iz prvog stupa sa 65 godina u 2012. na 67 godina u 2021. i njezina povezivanja s očekivanim životnim vijekom nakon toga, Nizozemska je donijela sveobuhvatne reforme privatnog stupa mirovinskog sustava i sustava dugotrajne skrbi. Poboljšan je financijski nadzor mirovinskih fondova, a sustav je postao otporniji na financijske šokove. To se nadopunjuje uspješnim reformama kojima se starije radnike potiče da dulje ostanu radno aktivni. Reformama dugotrajne skrbi nadležnost je prenesena na općine, što je dovelo do smanjenja ukupnih rashoda i usmjeravanja na povećanje učinkovitosti. Treba pratiti kvalitetu i pristupačnost dugotrajne skrbi. |
| --- | --- |

(10)

Dugoročna se održivost mirovinskog sustava poboljšala. Osim postupnog povećavanja zakonske dobi za umirovljenje iz prvog stupa sa 65 godina u 2012. na 67 godina u 2021. i njezina povezivanja s očekivanim životnim vijekom nakon toga, Nizozemska je donijela sveobuhvatne reforme privatnog stupa mirovinskog sustava i sustava dugotrajne skrbi. Poboljšan je financijski nadzor mirovinskih fondova, a sustav je postao otporniji na financijske šokove. To se nadopunjuje uspješnim reformama kojima se starije radnike potiče da dulje ostanu radno aktivni. Reformama dugotrajne skrbi nadležnost je prenesena na općine, što je dovelo do smanjenja ukupnih rashoda i usmjeravanja na povećanje učinkovitosti. Treba pratiti kvalitetu i pristupačnost dugotrajne skrbi.

| (11) | Ostali izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika koji su izvan propisa o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku procjenu) unutar naraštaja i među njima, osobito smanjenjem doprinosa osoba koje su na početku radnog vijeka. Poboljšanje aktuarske pravednosti doprinosa u drugi mirovinski stup pomoglo bi kućanstvima da svoja financijska sredstva raspodjeljuju na načine kojima se potiče rast. |
| --- | --- |

(11)

Ostali izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika koji su izvan propisa o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku procjenu) unutar naraštaja i među njima, osobito smanjenjem doprinosa osoba koje su na početku radnog vijeka. Poboljšanje aktuarske pravednosti doprinosa u drugi mirovinski stup pomoglo bi kućanstvima da svoja financijska sredstva raspodjeljuju na načine kojima se potiče rast.

| (12) | Cilj sveobuhvatne reforme zakonodavstva o zaštiti radnih mjesta donesenog 2014. jest povećati sudjelovanje na tržištu rada i mobilnost. Smanjene su fiskalne mjere koje odvraćaju od rada. Zakonodavstvom koje je donio parlament uvedena je mogućnost aktiviranja kvote u slučaju da poslodavci ne uspiju ostvariti dodatna radna mjesta za osobe s invaliditetom na koja su se obvezali. Utjecaj tih mjera može se u potpunosti ocijeniti tek nakon njihove provedbe. Potrebne su daljnje mjere za poboljšanje integracije osoba na marginama tržišta rada, među ostalim osoba migrantskog podrijetla. |
| --- | --- |

(12)

Cilj sveobuhvatne reforme zakonodavstva o zaštiti radnih mjesta donesenog 2014. jest povećati sudjelovanje na tržištu rada i mobilnost. Smanjene su fiskalne mjere koje odvraćaju od rada. Zakonodavstvom koje je donio parlament uvedena je mogućnost aktiviranja kvote u slučaju da poslodavci ne uspiju ostvariti dodatna radna mjesta za osobe s invaliditetom na koja su se obvezali. Utjecaj tih mjera može se u potpunosti ocijeniti tek nakon njihove provedbe. Potrebne su daljnje mjere za poboljšanje integracije osoba na marginama tržišta rada, među ostalim osoba migrantskog podrijetla.

| (13) | Uzimajući u obzir obvezna neporezna plaćanja, porezni klin u Nizozemskoj znatno je viši od prosjeka EU-a te ima prostora za prebacivanje oporezivanja na čimbenike koji su manje štetni za rast. Predviđena porezna reforma pridonijela bi povećanju sudjelovanja na tržištu rada. Nakon što bude donesena, njezin utjecaj treba pomno pratiti. |
| --- | --- |

(13)

Uzimajući u obzir obvezna neporezna plaćanja, porezni klin u Nizozemskoj znatno je viši od prosjeka EU-a te ima prostora za prebacivanje oporezivanja na čimbenike koji su manje štetni za rast. Predviđena porezna reforma pridonijela bi povećanju sudjelovanja na tržištu rada. Nakon što bude donesena, njezin utjecaj treba pomno pratiti.

| (14) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Nizozemskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Nizozemskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

| (15) | Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Nizozemske i smatra (6) da je Nizozemska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Nizozemske i smatra (6) da je Nizozemska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

| (16) | S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

| (17) | U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je valuta euro, Nizozemska bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(17)

U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je valuta euro, Nizozemska bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Nizozemskoj da u razdoblju u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | preusmjeriti javne rashode u potporu ulaganjima u istraživanje i razvoj te raditi na okvirnim uvjetima za poboljšanje privatnih izdataka za istraživanje i razvoj kako bi se zaustavio trend pada javnih rashoda za istraživanje i razvoj te povećao potencijal za gospodarski rast; |
| --- | --- |

1.

preusmjeriti javne rashode u potporu ulaganjima u istraživanje i razvoj te raditi na okvirnim uvjetima za poboljšanje privatnih izdataka za istraživanje i razvoj kako bi se zaustavio trend pada javnih rashoda za istraživanje i razvoj te povećao potencijal za gospodarski rast;

| 2. | s jačanjem oporavka ubrzati smanjenje poreznog odbitka na hipotekarne kamate kako bi se smanjili porezni poticaji za ulaganje u neproduktivnu imovinu. Osigurati više tržišno orijentirani mehanizam za određivanje cijena na tržištu najamnina te dalje povezivati najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja; |
| --- | --- |

2.

s jačanjem oporavka ubrzati smanjenje poreznog odbitka na hipotekarne kamate kako bi se smanjili porezni poticaji za ulaganje u neproduktivnu imovinu. Osigurati više tržišno orijentirani mehanizam za određivanje cijena na tržištu najamnina te dalje povezivati najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja;

| 3. | smanjiti razinu doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava za one koji su na početku radnog vijeka. |
| --- | --- |

3.

smanjiti razinu doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava za one koji su na početku radnog vijeka.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 88.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/87

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015.

(2015/C 272/23)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Austrije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Austrije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Austriju za 2015. Njime je ocijenjen napredak Austrije u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Austriju za 2015. Njime je ocijenjen napredak Austrije u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014.

| (7) | Austrija je 21. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Austrija je 21. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Trenutačno se na Austriju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga u razdoblju od 2014. do 2016. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno smanjenje ukupnog deficita na 2,2 % BDP-a u 2015. i dalje na 0,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti u 2014. postignut je srednjoročni cilj da strukturni deficit nije viši od 0,45 % BDP-a i vlada planira ispunjavati srednjoročni cilj tijekom cijelog programskog razdoblja. Međutim, ponovno izračunan strukturni saldo upućuje na odstupanja od srednjoročnog cilja od 2015. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 86,8 % u 2015. i postupno padati na 79,7 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u Programu stabilnosti uvjerljiv je. Međutim, nisu dovoljno precizno utvrđene mjere za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će strukturni saldo odstupati za 0,4 % BDP-a od srednjoročnog cilja u 2015. Odstupanje bi trebalo biti znatno u 2016. s obzirom na predviđeno pogoršanje strukturnog salda od 0,6 % BDP-a u usporedbi sa strukturnom prilagodbom od 0,3 % BDP-a potrebnom za ostvarenje srednjoročnog cilja. To bi značilo odstupanje od približno 0,9 % BDP-a od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će biti potrebne daljnje mjere. Istodobno će se prema Programu stabilnosti i Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2015. bruto dug i dalje smanjivati u skladu s prijelaznim pravilom duga u 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da Austrija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Trenutačno se na Austriju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga u razdoblju od 2014. do 2016. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno smanjenje ukupnog deficita na 2,2 % BDP-a u 2015. i dalje na 0,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti u 2014. postignut je srednjoročni cilj da strukturni deficit nije viši od 0,45 % BDP-a i vlada planira ispunjavati srednjoročni cilj tijekom cijelog programskog razdoblja. Međutim, ponovno izračunan strukturni saldo upućuje na odstupanja od srednjoročnog cilja od 2015. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 86,8 % u 2015. i postupno padati na 79,7 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u Programu stabilnosti uvjerljiv je. Međutim, nisu dovoljno precizno utvrđene mjere za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će strukturni saldo odstupati za 0,4 % BDP-a od srednjoročnog cilja u 2015. Odstupanje bi trebalo biti znatno u 2016. s obzirom na predviđeno pogoršanje strukturnog salda od 0,6 % BDP-a u usporedbi sa strukturnom prilagodbom od 0,3 % BDP-a potrebnom za ostvarenje srednjoročnog cilja. To bi značilo odstupanje od približno 0,9 % BDP-a od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će biti potrebne daljnje mjere. Istodobno će se prema Programu stabilnosti i Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2015. bruto dug i dalje smanjivati u skladu s prijelaznim pravilom duga u 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da Austrija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Odnosi među različitim državnim razinama i dalje su složeni te su uzrok smanjenja učinkovitosti u ključnim sektorima javne uprave. Austrija je i dalje jedna od zemalja s najnižom razinom poreza u postotku BDP-a na regionalnoj i općinskoj razini. Unatoč toj niskoj razini porezne autonomije regionalne i općinske vlasti imaju niz nadležnosti u području potrošnje i uprave. Visoka razina složenosti i neusklađenost nadležnosti za prihode i rashode nije poticajna za provedbu sveobuhvatnih političkih reformi. |
| --- | --- |

(9)

Odnosi među različitim državnim razinama i dalje su složeni te su uzrok smanjenja učinkovitosti u ključnim sektorima javne uprave. Austrija je i dalje jedna od zemalja s najnižom razinom poreza u postotku BDP-a na regionalnoj i općinskoj razini. Unatoč toj niskoj razini porezne autonomije regionalne i općinske vlasti imaju niz nadležnosti u području potrošnje i uprave. Visoka razina složenosti i neusklađenost nadležnosti za prihode i rashode nije poticajna za provedbu sveobuhvatnih političkih reformi.

| (10) | Dugoročna fiskalna održivost austrijskog mirovinskog sustava i dalje ima strukturne slabosti. Reforme koje je Austrija provela do danas ne čine se dovoljnima da bi osigurale dugoročnu fiskalnu održivost sustava. Prvo, stvarna dob umirovljenja i dalje je znatno ispod zakonske dobi za umirovljenje. Drugo, zakonska dob za umirovljenje za žene znatno je niža od one za muškarce i neće se povećavati do 2024. Treće, zakonska dob za umirovljenje još nije povezana sa sve duljim očekivanim životnim vijekom. Austrija je poduzela određene mjere za povećanje stvarne dobi umirovljenja koja je sada 59,7 godina (2014.), ali je ispod prosjeka EU-a koji iznosi 63,1 godinu (2013.). Uvedene su mjere kojima se ograničava ostvarivanje prava na prijevremeno umirovljenje i invalidske mirovine, čime se produljuje radni vijek. Isto tako, povećana su smanjenja po godini prijevremenog umirovljenja i razdoblje mirovinskog staža potrebnog za stjecanje prava na takve mirovine. Nije jasno hoće li se ostvariti očekivani pozitivan učinak tih mjera na proračun. |
| --- | --- |

(10)

Dugoročna fiskalna održivost austrijskog mirovinskog sustava i dalje ima strukturne slabosti. Reforme koje je Austrija provela do danas ne čine se dovoljnima da bi osigurale dugoročnu fiskalnu održivost sustava. Prvo, stvarna dob umirovljenja i dalje je znatno ispod zakonske dobi za umirovljenje. Drugo, zakonska dob za umirovljenje za žene znatno je niža od one za muškarce i neće se povećavati do 2024. Treće, zakonska dob za umirovljenje još nije povezana sa sve duljim očekivanim životnim vijekom. Austrija je poduzela određene mjere za povećanje stvarne dobi umirovljenja koja je sada 59,7 godina (2014.), ali je ispod prosjeka EU-a koji iznosi 63,1 godinu (2013.). Uvedene su mjere kojima se ograničava ostvarivanje prava na prijevremeno umirovljenje i invalidske mirovine, čime se produljuje radni vijek. Isto tako, povećana su smanjenja po godini prijevremenog umirovljenja i razdoblje mirovinskog staža potrebnog za stjecanje prava na takve mirovine. Nije jasno hoće li se ostvariti očekivani pozitivan učinak tih mjera na proračun.

| (11) | U Austriji su izdvajanja za zdravstvo među najvišima u Uniji. Cilj je reforme zdravstva koja je u tijeku (2013. – 2016.) stabilizirati ta izdvajanja kao udio u BDP-u od 2016. Međutim, čak i ako reforme budu uspješne, fiskalna održivost i učinkovitost zdravstvenog sustava i dalje se suočavaju sa strukturnim izazovima. Sada bi trebalo poduzeti mjere za razdoblje nakon 2016. Na primjer, više pacijenata trebalo bi se liječiti u multidisciplinarnim ambulantama primarne zdravstvene zaštite, a prosječni duljinu boravka za bolničko liječenje trebalo bi dodatno smanjiti. |
| --- | --- |

(11)

U Austriji su izdvajanja za zdravstvo među najvišima u Uniji. Cilj je reforme zdravstva koja je u tijeku (2013. – 2016.) stabilizirati ta izdvajanja kao udio u BDP-u od 2016. Međutim, čak i ako reforme budu uspješne, fiskalna održivost i učinkovitost zdravstvenog sustava i dalje se suočavaju sa strukturnim izazovima. Sada bi trebalo poduzeti mjere za razdoblje nakon 2016. Na primjer, više pacijenata trebalo bi se liječiti u multidisciplinarnim ambulantama primarne zdravstvene zaštite, a prosječni duljinu boravka za bolničko liječenje trebalo bi dodatno smanjiti.

| (12) | Za Austriju je i dalje izazov osigurati dugoročnu raspoloživost prikladno kvalificirane radne snage. Stopa nezaposlenosti od približno 5,6 % među najnižima je u Uniji, ali potencijal tržišta rada određenih dijelova radne snage nije u potpunosti iskorišten. Austrija je poduzela određene mjere za produljenje radnog vijeka, lakši pristup tržištu rada za žene i veću iskorištenost potencijala osoba migrantskog podrijetla na tržištu rada, među ostalim boljim priznavanjem njihovih kvalifikacija. Međutim, najnovije reforme moraju se pomno pratiti te je potrebno više mjera kako bi se potencijal tih skupina na tržištu rada u potpunosti iskoristio. |
| --- | --- |

(12)

Za Austriju je i dalje izazov osigurati dugoročnu raspoloživost prikladno kvalificirane radne snage. Stopa nezaposlenosti od približno 5,6 % među najnižima je u Uniji, ali potencijal tržišta rada određenih dijelova radne snage nije u potpunosti iskorišten. Austrija je poduzela određene mjere za produljenje radnog vijeka, lakši pristup tržištu rada za žene i veću iskorištenost potencijala osoba migrantskog podrijetla na tržištu rada, među ostalim boljim priznavanjem njihovih kvalifikacija. Međutim, najnovije reforme moraju se pomno pratiti te je potrebno više mjera kako bi se potencijal tih skupina na tržištu rada u potpunosti iskoristio.

| (13) | Austrija je 13. ožujka 2015. predstavila sveobuhvatnu poreznu reformu kojoj je cilj preoblikovanje poreznih razreda i stopa poreza na osobni dohodak, osobito smanjenjem početne stope poreza na osobni dohodak sa 36,5 % na 25 %. Procjenjuje se da porezne olakšice iznose 4,9 milijardi EUR, dok je 300 milijuna EUR dodatnih izdataka predviđeno za obiteljsku politiku i istraživačke aktivnosti. U okviru prijedloga prebacivanje poreza djelomično će se financirati borbom protiv utaje poreza, smanjenjem javnih rashoda, povećanjem smanjenih stopa PDV-a na 13 % u nekim područjima i povećanjem poreza na kapitalnu dobit sa 25 % na 27,5 %. Ti planovi reformi općenito su u skladu s preporukama Vijeća iz 2014. Vjerojatno će osobe sa slabim potencijalom za zaradu i primatelje druge plaće potaknuti na rad te poduprijeti raspoloživi dohodak. Međutim, reformu bi trebalo provesti na način kojim se ne utječe na proračun. |
| --- | --- |

(13)

Austrija je 13. ožujka 2015. predstavila sveobuhvatnu poreznu reformu kojoj je cilj preoblikovanje poreznih razreda i stopa poreza na osobni dohodak, osobito smanjenjem početne stope poreza na osobni dohodak sa 36,5 % na 25 %. Procjenjuje se da porezne olakšice iznose 4,9 milijardi EUR, dok je 300 milijuna EUR dodatnih izdataka predviđeno za obiteljsku politiku i istraživačke aktivnosti. U okviru prijedloga prebacivanje poreza djelomično će se financirati borbom protiv utaje poreza, smanjenjem javnih rashoda, povećanjem smanjenih stopa PDV-a na 13 % u nekim područjima i povećanjem poreza na kapitalnu dobit sa 25 % na 27,5 %. Ti planovi reformi općenito su u skladu s preporukama Vijeća iz 2014. Vjerojatno će osobe sa slabim potencijalom za zaradu i primatelje druge plaće potaknuti na rad te poduprijeti raspoloživi dohodak. Međutim, reformu bi trebalo provesti na način kojim se ne utječe na proračun.

| (14) | Austrijski školski sustav karakterizira mali broj osoba koje rano napuštaju školovanje, znatno manji od prosjeka EU-a. Snažan i djelotvoran sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja daje velik broj visokokvalificiranih radnika. Međutim, poboljšanje obrazovnih rezultata, a time i zapošljivosti mladih slabijeg socioekonomskog statusa, osobito onih migrantskog podrijetla, i dalje ostaje izazov. Ocjenom provedbe novog sustava srednjeg školstva (Neue Mittelschule) otkriveni su nedostaci koje je potrebno riješiti. |
| --- | --- |

(14)

Austrijski školski sustav karakterizira mali broj osoba koje rano napuštaju školovanje, znatno manji od prosjeka EU-a. Snažan i djelotvoran sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja daje velik broj visokokvalificiranih radnika. Međutim, poboljšanje obrazovnih rezultata, a time i zapošljivosti mladih slabijeg socioekonomskog statusa, osobito onih migrantskog podrijetla, i dalje ostaje izazov. Ocjenom provedbe novog sustava srednjeg školstva (Neue Mittelschule) otkriveni su nedostaci koje je potrebno riješiti.

| (15) | U okviru europskog semestra Vijeće redovito preporučuje Austriji da poboljša i promiče tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima, ali dosad je odgovor na to u okviru politika bio ograničen. Za nekoliko zanimanja i dalje su na snazi zahtjevi u pogledu pravnog oblika, vlasničke strukture i tarifa koji predstavljaju regulatorne prepreke za pristup tržištu i sprečavaju stručnjake ili poduzeća iz drugih država članica da osnivaju poduzeća u Austriji. U kontekstu uzajamnog ocjenjivanja, Austrija preispituje svoje propise o pristupu zanimanjima i obavljanju profesionalnih djelatnosti kako bi ocijenila jesu li razmjerni i od općeg interesa. U usporedbi s tijelima za tržišno natjecanje u drugim državama članicama Savezno tijelo za tržišno natjecanje nema dovoljno resursa i to onemogućuje učinkovitije djelovanje. |
| --- | --- |

(15)

U okviru europskog semestra Vijeće redovito preporučuje Austriji da poboljša i promiče tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima, ali dosad je odgovor na to u okviru politika bio ograničen. Za nekoliko zanimanja i dalje su na snazi zahtjevi u pogledu pravnog oblika, vlasničke strukture i tarifa koji predstavljaju regulatorne prepreke za pristup tržištu i sprečavaju stručnjake ili poduzeća iz drugih država članica da osnivaju poduzeća u Austriji. U kontekstu uzajamnog ocjenjivanja, Austrija preispituje svoje propise o pristupu zanimanjima i obavljanju profesionalnih djelatnosti kako bi ocijenila jesu li razmjerni i od općeg interesa. U usporedbi s tijelima za tržišno natjecanje u drugim državama članicama Savezno tijelo za tržišno natjecanje nema dovoljno resursa i to onemogućuje učinkovitije djelovanje.

| (16) | Austrijski bankarski sektor ostao je otporan, ali se i dalje suočava s nizom izazova na domaćem tržištu i u pogledu osjetljive vanjske izloženosti. Kapitalizacija bankarskog sektora nastavila se poboljšavati u 2014., ali profitabilnost austrijskih banaka i dalje je pod pritiskom. Pet od šest najvećih austrijskih kreditnih institucija prošlo je sveobuhvatnu procjenu ESB-a u 2014., a iznimka je društvo Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austrija je ostvarila znatan napredak u restrukturiranju društava ÖVAG i Hypo Group Alpe Adria (HGAA). |
| --- | --- |

(16)

Austrijski bankarski sektor ostao je otporan, ali se i dalje suočava s nizom izazova na domaćem tržištu i u pogledu osjetljive vanjske izloženosti. Kapitalizacija bankarskog sektora nastavila se poboljšavati u 2014., ali profitabilnost austrijskih banaka i dalje je pod pritiskom. Pet od šest najvećih austrijskih kreditnih institucija prošlo je sveobuhvatnu procjenu ESB-a u 2014., a iznimka je društvo Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austrija je ostvarila znatan napredak u restrukturiranju društava ÖVAG i Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

| (17) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u izvješću za Austriju za 2015. Isto tako, ocijenila je Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Austriji proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u izvješću za Austriju za 2015. Isto tako, ocijenila je Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Austriji proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (18) | Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(18)

Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (19) | U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, i Austrija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(19)

U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, i Austrija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Austriji da u 2015.i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | izbjeći odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. Osigurati da porezna reforma kojoj je cilj smanjiti porezno opterećenje rada ne utječe na proračun. Ispraviti neusklađenost nadležnosti za financiranje i potrošnju na različitim državnim razinama. Poduzeti mjere kako bi se osigurala dugoročna održivost mirovinskog sustava, što uključuje ranije usklađivanje zakonske dobi za umirovljenje za muškarce i žene i povezivanje zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom; |
| --- | --- |

1.

izbjeći odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. Osigurati da porezna reforma kojoj je cilj smanjiti porezno opterećenje rada ne utječe na proračun. Ispraviti neusklađenost nadležnosti za financiranje i potrošnju na različitim državnim razinama. Poduzeti mjere kako bi se osigurala dugoročna održivost mirovinskog sustava, što uključuje ranije usklađivanje zakonske dobi za umirovljenje za muškarce i žene i povezivanje zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom;

| 2. | pojačati mjere za povećanje sudjelovanja starijih radnika i žena na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem pružanja usluga brige za djecu i dugotrajne skrbi. Poduzeti korake za poboljšanje obrazovnih uspjeha mladih u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

2.

pojačati mjere za povećanje sudjelovanja starijih radnika i žena na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem pružanja usluga brige za djecu i dugotrajne skrbi. Poduzeti korake za poboljšanje obrazovnih uspjeha mladih u nepovoljnom položaju;

| 3. | ukloniti nerazmjerne prepreke za pružatelje usluga i poteškoće pri osnivanju interdisciplinarnih poduzeća; |
| --- | --- |

3.

ukloniti nerazmjerne prepreke za pružatelje usluga i poteškoće pri osnivanju interdisciplinarnih poduzeća;

| 4. | pronaći rješenje za moguću osjetljivost financijskog sektora u smislu vanjske izloženosti i nedovoljne kvalitete imovine. |
| --- | --- |

4.

pronaći rješenje za moguću osjetljivost financijskog sektora u smislu vanjske izloženosti i nedovoljne kvalitete imovine.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 92.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/91

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2015.

(2015/C 272/24)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Poljske za 2014. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Poljske za 2014.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Poljsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Poljske u rješavanju preporuka za Poljsku donesenih 8. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Poljsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Poljske u rješavanju preporuka za Poljsku donesenih 8. srpnja 2014.

| (7) | Poljska je 29. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Poljska je 29. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Poljska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu, nakon što je u lipnju 2015. izvan snage stavljen postupak u slučaju prekomjernog deficita (5). U svojem Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit s 3,2 % BDP-a na 2,7 % BDP-a u 2015. i zatim na 1,2 % BDP-a u 2018. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. može se smatrati da je prekomjerni deficit već ispravljen u 2014., što je godinu dana prije roka, uzimajući u obzir da se premašenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora objašnjava neto troškovima sustavne reforme mirovinskog sustava. Prema Programu konvergencije vlada do 2019. namjerava ostvariti srednjoročni cilj u obliku strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Nakon vrhunca od 51,7 % koji je dosegao u 2015., vlada udio državnog duga u BDP-u namjerava smanjiti na 49,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje ta proračunska predviđanja djeluje uvjerljivo za 2015. i povoljno za 2016. Na temelju cjelokupne ocjene predviđa se da će Poljska u 2015. ispuniti potrebno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja jer je rast neto rashoda ispod referentnog mjerila. Mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno precizno utvrđene. U svjetlu Komisijine proljetne prognoze 2015. postoji rizik od određenog odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe u 2016. jer je strukturna prilagodba manja od zahtijevane. Stoga će u 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije 2015., mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Poljska općenito ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Prihodi od poreza mogli bi se povećati smanjenjem trenutačno raširene upotrebe smanjenih stopa PDV-a i povećanjem učinkovitosti porezne uprave. |
| --- | --- |

(8)

Poljska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu, nakon što je u lipnju 2015. izvan snage stavljen postupak u slučaju prekomjernog deficita (5). U svojem Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit s 3,2 % BDP-a na 2,7 % BDP-a u 2015. i zatim na 1,2 % BDP-a u 2018. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. može se smatrati da je prekomjerni deficit već ispravljen u 2014., što je godinu dana prije roka, uzimajući u obzir da se premašenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora objašnjava neto troškovima sustavne reforme mirovinskog sustava. Prema Programu konvergencije vlada do 2019. namjerava ostvariti srednjoročni cilj u obliku strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Nakon vrhunca od 51,7 % koji je dosegao u 2015., vlada udio državnog duga u BDP-u namjerava smanjiti na 49,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje ta proračunska predviđanja djeluje uvjerljivo za 2015. i povoljno za 2016. Na temelju cjelokupne ocjene predviđa se da će Poljska u 2015. ispuniti potrebno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja jer je rast neto rashoda ispod referentnog mjerila. Mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno precizno utvrđene. U svjetlu Komisijine proljetne prognoze 2015. postoji rizik od određenog odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe u 2016. jer je strukturna prilagodba manja od zahtijevane. Stoga će u 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije 2015., mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Poljska općenito ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Prihodi od poreza mogli bi se povećati smanjenjem trenutačno raširene upotrebe smanjenih stopa PDV-a i povećanjem učinkovitosti porezne uprave.

| (9) | Fiskalnom okviru Poljske koristilo bi uspostavljanje neovisnog tijela, kao posebne institucije ili u okviru već postojeće institucije, koje bi bilo nadležno za ex-ante i ex-post ocjenu ispunjavanja fiskalnih pravila, ocjenu makroekonomskih i proračunskih predviđanja te analizu dugoročne održivosti javnih financija. |
| --- | --- |

(9)

Fiskalnom okviru Poljske koristilo bi uspostavljanje neovisnog tijela, kao posebne institucije ili u okviru već postojeće institucije, koje bi bilo nadležno za ex-ante i ex-post ocjenu ispunjavanja fiskalnih pravila, ocjenu makroekonomskih i proračunskih predviđanja te analizu dugoročne održivosti javnih financija.

| (10) | Poljska je krajem 2013. izmijenila sustavnu reformu mirovinskog sustava iz 1999. Premda je izmjena sustavne reforme mirovinskog sustava iz 1999. kratkoročno rasteretila proračun, njome se ne poboljšava dugoročna održivost javnih financija jer će kratkoročne koristi većih socijalnih doprinosa i plaćanja manjih kamata biti neutralizirana isplaćivanjem većih mirovina iz javnog mirovinskog stupa u budućnosti. Općenito, izmjena sustavne reforme mirovinskog sustava iz 1999. predstavlja određeni dugoročni rizik za poljske javne financije. |
| --- | --- |

(10)

Poljska je krajem 2013. izmijenila sustavnu reformu mirovinskog sustava iz 1999. Premda je izmjena sustavne reforme mirovinskog sustava iz 1999. kratkoročno rasteretila proračun, njome se ne poboljšava dugoročna održivost javnih financija jer će kratkoročne koristi većih socijalnih doprinosa i plaćanja manjih kamata biti neutralizirana isplaćivanjem većih mirovina iz javnog mirovinskog stupa u budućnosti. Općenito, izmjena sustavne reforme mirovinskog sustava iz 1999. predstavlja određeni dugoročni rizik za poljske javne financije.

| (11) | Povlastice povezane sa socijalnom sigurnošću dodijeljene zemljoradnicima i rudarima i dalje ograničavaju profesionalnu mobilnost i stvaraju znatne troškove za javne financije. Tim se povlaštenim programima ljude odvraća od prelaska u produktivnije sektore i stvara prikrivena nezaposlenost, a zbog niskih doprinosa u velikoj ih mjeri subvencioniraju porezni obveznici. U poljoprivrednom sektoru Poljske u 2014. bilo je zaposleno je 11,5 % radne snage, što više nego dvostruko premašuje prosjek EU-a, a zaslužan je za samo 3,3 % nacionalne bruto dodatne vrijednosti. Državne potpore sustavu socijalne sigurnosti za zemljoradnike iznose gotovo 1 % BDP-a, dok one namijenjene mirovinama rudara iznose 0,5 % BDP-a. Povezanost između doprinosa i naknada je slaba, a doprinosi se uglavnom temelje na paušalnom iznosu. Zemljoradnike s viskom prihodima nije moguće sustavno isključiti iz programa te je stoga sustav izložen zloupotrebi. Uvođenje sustava bilježenja i ocjene prihoda poljoprivrednika bio bi nužan prvi korak prema reformi sustava socijalne sigurnosti za poljoprivrednike. |
| --- | --- |

(11)

Povlastice povezane sa socijalnom sigurnošću dodijeljene zemljoradnicima i rudarima i dalje ograničavaju profesionalnu mobilnost i stvaraju znatne troškove za javne financije. Tim se povlaštenim programima ljude odvraća od prelaska u produktivnije sektore i stvara prikrivena nezaposlenost, a zbog niskih doprinosa u velikoj ih mjeri subvencioniraju porezni obveznici. U poljoprivrednom sektoru Poljske u 2014. bilo je zaposleno je 11,5 % radne snage, što više nego dvostruko premašuje prosjek EU-a, a zaslužan je za samo 3,3 % nacionalne bruto dodatne vrijednosti. Državne potpore sustavu socijalne sigurnosti za zemljoradnike iznose gotovo 1 % BDP-a, dok one namijenjene mirovinama rudara iznose 0,5 % BDP-a. Povezanost između doprinosa i naknada je slaba, a doprinosi se uglavnom temelje na paušalnom iznosu. Zemljoradnike s viskom prihodima nije moguće sustavno isključiti iz programa te je stoga sustav izložen zloupotrebi. Uvođenje sustava bilježenja i ocjene prihoda poljoprivrednika bio bi nužan prvi korak prema reformi sustava socijalne sigurnosti za poljoprivrednike.

| (12) | U Poljskoj je i dalje pristupna segmentacija tržišta rada. Broj ugovora na određeno vrijeme najviši je u Uniji, dok je stopa prelaska s rada na određeno na rad na neodređeno vrijeme niska, a razlika u plaćama najveća u Uniji. Nefleksibilne odredbe o otpuštanju, dugi sudski postupci i ostala opterećenja za poslodavce potiču upotrebu ugovora na određeno vrijeme i netipičnih ugovora o radu. Osim toga, trošak ugovora u okviru Zakona o radu koji se smatra visokim uzrokuje pretjeranu upotrebu građanskopravnih ugovora (umowy cywilno-prawne), koji su poslodavcima zanimljivi zbog povezanih nižih doprinosa za socijalno osiguranje. Velik udio ugovora te vrste (ugovori povezani s nižim doprinosima) može međutim dovesti do smanjenja kvalitete raspoloživih radnih mjesta, osobito za mlade radnike. Nezaposlenost mladih visoka je, što je djelomično posljedica neravnoteže između kvalifikacija i vještina kandidata s jedne strane i potreba tržišta rada s druge. Stoga su potrebni daljnji napori kako bi se reformirao sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te povećala niska razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju. Sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je nisko. Kako bi riješila taj problem, Poljska je povećala dostupnost predškolskog obrazovanja, ali se i dalje nalazi među najmanje učinkovitim državama članicama u području dostupnosti usluga za ranu skrb djece. |
| --- | --- |

(12)

U Poljskoj je i dalje pristupna segmentacija tržišta rada. Broj ugovora na određeno vrijeme najviši je u Uniji, dok je stopa prelaska s rada na određeno na rad na neodređeno vrijeme niska, a razlika u plaćama najveća u Uniji. Nefleksibilne odredbe o otpuštanju, dugi sudski postupci i ostala opterećenja za poslodavce potiču upotrebu ugovora na određeno vrijeme i netipičnih ugovora o radu. Osim toga, trošak ugovora u okviru Zakona o radu koji se smatra visokim uzrokuje pretjeranu upotrebu građanskopravnih ugovora (umowy cywilno-prawne), koji su poslodavcima zanimljivi zbog povezanih nižih doprinosa za socijalno osiguranje. Velik udio ugovora te vrste (ugovori povezani s nižim doprinosima) može međutim dovesti do smanjenja kvalitete raspoloživih radnih mjesta, osobito za mlade radnike. Nezaposlenost mladih visoka je, što je djelomično posljedica neravnoteže između kvalifikacija i vještina kandidata s jedne strane i potreba tržišta rada s druge. Stoga su potrebni daljnji napori kako bi se reformirao sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te povećala niska razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju. Sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je nisko. Kako bi riješila taj problem, Poljska je povećala dostupnost predškolskog obrazovanja, ali se i dalje nalazi među najmanje učinkovitim državama članicama u području dostupnosti usluga za ranu skrb djece.

| (13) | Željeznički sektor opterećen je visokim pristojbama za pristup pruzi i neodgovarajućim nacionalnim financiranjem. Postupci za razvoj i provedbu projekata uglavnom su dugotrajni i složeni, što je posljedica regulatornog i administrativnog okruženja. Iako su nedavne zakonodavne promjene možda imale pozitivan učinak na željeznički prijevoz, nije vjerojatno da će utjecati na projekte ulaganja pokrenute tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. Međutim za vrijeme razdoblja 2014. – 2020. trebalo bi znatno povećati financijska sredstva EU-a namijenjena željezničkom sektoru. |
| --- | --- |

(13)

Željeznički sektor opterećen je visokim pristojbama za pristup pruzi i neodgovarajućim nacionalnim financiranjem. Postupci za razvoj i provedbu projekata uglavnom su dugotrajni i složeni, što je posljedica regulatornog i administrativnog okruženja. Iako su nedavne zakonodavne promjene možda imale pozitivan učinak na željeznički prijevoz, nije vjerojatno da će utjecati na projekte ulaganja pokrenute tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. Međutim za vrijeme razdoblja 2014. – 2020. trebalo bi znatno povećati financijska sredstva EU-a namijenjena željezničkom sektoru.

| (14) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu poljske ekonomske politike, koju je objavila u okviru izvješća za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Poljskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Poljskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu poljske ekonomske politike, koju je objavila u okviru izvješća za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Poljskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Poljskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (15) | Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (6) posebno je navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (6) posebno je navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Poljska u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | nakon smanjenja prekomjernog deficita postići fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2015. i 2016.; osnovati neovisno fiskalno vijeće; proširiti poreznu osnovicu, posebno ograničavanjem uporabe opsežnih sustava sniženih stopa PDV-a; |
| --- | --- |

1.

nakon smanjenja prekomjernog deficita postići fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2015. i 2016.; osnovati neovisno fiskalno vijeće; proširiti poreznu osnovicu, posebno ograničavanjem uporabe opsežnih sustava sniženih stopa PDV-a;

| 2. | započeti postupak usklađivanja programa mirovinskog osiguranja za zemljoradnike i rudare s onima ostalih radnika te utvrditi raspored za postupno potpuno usklađivanje; uspostaviti sustav ocjene i bilježenja prihoda poljoprivrednika; |
| --- | --- |

2.

započeti postupak usklađivanja programa mirovinskog osiguranja za zemljoradnike i rudare s onima ostalih radnika te utvrditi raspored za postupno potpuno usklađivanje; uspostaviti sustav ocjene i bilježenja prihoda poljoprivrednika;

| 3. | poduzeti mjere za smanjenje pretjerane upotrebe privremenih i građanskopravnih ugovora na tržištu rada; |
| --- | --- |

3.

poduzeti mjere za smanjenje pretjerane upotrebe privremenih i građanskopravnih ugovora na tržištu rada;

| 4. | ukloniti prepreke ulaganju u projekte u području željeznica. |
| --- | --- |

4.

ukloniti prepreke ulaganju u projekte u području željeznica.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Mađarske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 97.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

4

(5)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1026 od 19. lipnja 2015. o stavljanju izvan snage Odluke 2009/589/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Poljskoj (SL L 163, 30.6.2015., str. 37.).

5

(6)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/94

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2015.

(2015/C 272/25)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

| (2) | Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Portugala za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Portugala za 2015. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Portugala za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Portugala za 2015.

| (4) | Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Portugal utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Portugal utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (5) | Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

| (6) | Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Portugal za 2015. Njime je ocijenjen napredak Portugala u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Portugalu postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Točno je da je programom prilagodbe postignut znatan napredak u pogledu ekonomske prilagodbe i u pogledu politika. Unatoč naporima na razduživanju koji se mogu primijetiti u sektoru kućanstava i sektoru nefinancijskih društava i dalje su prisutni znatni rizici povezani s visokom razinom unutarnje i vanjske zaduženosti u raznim sektorima te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Prisutni su i snažni pritisci za razduživanje u kontekstu slabog rasta, niske inflacije i visoke nezaposlenosti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Portugal za 2015. Njime je ocijenjen napredak Portugala u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Portugalu postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Točno je da je programom prilagodbe postignut znatan napredak u pogledu ekonomske prilagodbe i u pogledu politika. Unatoč naporima na razduživanju koji se mogu primijetiti u sektoru kućanstava i sektoru nefinancijskih društava i dalje su prisutni znatni rizici povezani s visokom razinom unutarnje i vanjske zaduženosti u raznim sektorima te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Prisutni su i snažni pritisci za razduživanje u kontekstu slabog rasta, niske inflacije i visoke nezaposlenosti.

| (7) | Portugal je 28. travnja 2015. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(7)

Portugal je 28. travnja 2015. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

| (8) | Na Portugal se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2015., u skladu s rokom koji je postavilo Vijeće. Predviđa se smanjenje ukupnog deficita na 2,7 % BDP-a u 2015., a zatim postupno na 0,6 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a u 2016. Očekuje se smanjenje udjela državnog duga u BDP-u na 124,2 % u 2015. te daljnje smanjenje na približno 112,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2015. i 2016., ali prilično je optimističan za 2017. i 2018., godine za koje je i portugalsko Vijeće za javne financije utvrdilo određene rizike. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. još nije osigurano pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015., ali moguće ga je ostvariti. Istodobno fiskalni napor niži je od razine koju preporučuje Vijeće. Pod pretpostavkom da se prekomjerni deficit smanji, na Portugal bi se od 2016. primjenjivao preventivni dio Pakta. Mjere poboljšanja ravnoteže kojima će se podržati planirani iznosi smanjenja deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno razrađene i nemaju dovoljan opseg. Stoga postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja 2016. i bit će potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Portugal neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(8)

Na Portugal se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2015., u skladu s rokom koji je postavilo Vijeće. Predviđa se smanjenje ukupnog deficita na 2,7 % BDP-a u 2015., a zatim postupno na 0,6 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a u 2016. Očekuje se smanjenje udjela državnog duga u BDP-u na 124,2 % u 2015. te daljnje smanjenje na približno 112,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2015. i 2016., ali prilično je optimističan za 2017. i 2018., godine za koje je i portugalsko Vijeće za javne financije utvrdilo određene rizike. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. još nije osigurano pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015., ali moguće ga je ostvariti. Istodobno fiskalni napor niži je od razine koju preporučuje Vijeće. Pod pretpostavkom da se prekomjerni deficit smanji, na Portugal bi se od 2016. primjenjivao preventivni dio Pakta. Mjere poboljšanja ravnoteže kojima će se podržati planirani iznosi smanjenja deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno razrađene i nemaju dovoljan opseg. Stoga postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja 2016. i bit će potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Portugal neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

| (9) | Fiskalna konsolidacija mora se temeljiti na povećanoj učinkovitosti i kvaliteti javnih rashoda na svim razinama javne uprave te na daljnjim reformama sustava za upravljanje javnim financijama. Osobito su potrebni daljnji napori kako bi se provedbom zakona o kontroli obveza i jačanjem odgovornosti osigurala stroga kontrola rashoda. Zakon o jedinstvenoj ljestvici plaća objavljen je u rujnu 2014., a primjenjuje se od siječnja 2015.; u pripremi je provedba ukaza o jedinstvenoj ljestvici dodataka. Nije dovršeno restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu. Nakon presuda Ustavnog suda iz kolovoza 2014. ostvaren je ograničeni napredak u razvoju novih sveobuhvatnih mjera u okviru mirovinske reforme koja je u tijeku. Portugal je u zadnje dvije godine proveo sveobuhvatnu reformu poreznog sustava usmjerenu na porez na dobit, porez na osobni dohodak i poreze povezane s okolišem. Potrebno je ocijeniti cjelokupni utjecaj te reforme. Dovoljno je prostora za daljnje reforme kako bi se moderniziralo upravljanje prihodima i dodatno poboljšala porezna disciplina. |
| --- | --- |

(9)

Fiskalna konsolidacija mora se temeljiti na povećanoj učinkovitosti i kvaliteti javnih rashoda na svim razinama javne uprave te na daljnjim reformama sustava za upravljanje javnim financijama. Osobito su potrebni daljnji napori kako bi se provedbom zakona o kontroli obveza i jačanjem odgovornosti osigurala stroga kontrola rashoda. Zakon o jedinstvenoj ljestvici plaća objavljen je u rujnu 2014., a primjenjuje se od siječnja 2015.; u pripremi je provedba ukaza o jedinstvenoj ljestvici dodataka. Nije dovršeno restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu. Nakon presuda Ustavnog suda iz kolovoza 2014. ostvaren je ograničeni napredak u razvoju novih sveobuhvatnih mjera u okviru mirovinske reforme koja je u tijeku. Portugal je u zadnje dvije godine proveo sveobuhvatnu reformu poreznog sustava usmjerenu na porez na dobit, porez na osobni dohodak i poreze povezane s okolišem. Potrebno je ocijeniti cjelokupni utjecaj te reforme. Dovoljno je prostora za daljnje reforme kako bi se moderniziralo upravljanje prihodima i dodatno poboljšala porezna disciplina.

| (10) | Nedavno je provedeno nekoliko reformi sustava kolektivnog pregovaranja, iako se njima ne promiče uvijek usklađivanje plaća s produktivnošću na razini sektora i poduzeća. Izazov sustava jest da se poduzećima omogući prilagodba određenim okolnostima. To uključuje učinkovitu primjenu postojećih odredaba od strane poduzeća kako bi u određenim okolnostima odstupala od sektorskih kolektivnih ugovora. Unatoč zamrzavanju posljednjih godina, minimalna plaća od 2008. rasla je znatno brže od prosječne plaće u nominalnom smislu, a udio radnika koji primaju minimalnu plaću porastao je s 5 % u 2005. na 12,9 % u 2014. |
| --- | --- |

(10)

Nedavno je provedeno nekoliko reformi sustava kolektivnog pregovaranja, iako se njima ne promiče uvijek usklađivanje plaća s produktivnošću na razini sektora i poduzeća. Izazov sustava jest da se poduzećima omogući prilagodba određenim okolnostima. To uključuje učinkovitu primjenu postojećih odredaba od strane poduzeća kako bi u određenim okolnostima odstupala od sektorskih kolektivnih ugovora. Unatoč zamrzavanju posljednjih godina, minimalna plaća od 2008. rasla je znatno brže od prosječne plaće u nominalnom smislu, a udio radnika koji primaju minimalnu plaću porastao je s 5 % u 2005. na 12,9 % u 2014.

| (11) | Znatan napredak ostvaren je u pogledu provođenja aktivnih politika tržišta rada i reforme javnih službi za zapošljavanje. Međutim, i dalje postoje izazovi u pogledu uključivanja mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se odnosno ne osposobljavaju se. Potrebna je veća digitalizacija službi nadležnih za usklađivanje ponude i potražnje na tržištu rada. Isto tako, osiguravanje odgovarajuće pokrivenosti socijalnom pomoći, posebice programom minimalnog dohotka, i dalje je ključan izazov. Određeni napredak ostvaren je u poboljšanju kvalitete obrazovanja i njegove usklađenosti s potrebama tržišta rada. Kako bi poboljšao kvalitetu obrazovanja, Portugal je proveo reformu nastavnih programa te pravilnika za nastavnike. Primjena alata za praćenje i unošenje raznolikosti u nastavne metode s novim programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja trebalo bi biti rješenje problema ranog napuštanja školovanja i pomoći u postizanju boljeg uspjeha. Najnovije reforme osmišljene su tako da se njima unapređuje sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali i dalje je izazov kako ga učiniti privlačnijim učenicima. Izazov je i poticanje razmjene znanja između visokog obrazovanja, poduzeća u privatnom sektoru i istraživačkih organizacija. |
| --- | --- |

(11)

Znatan napredak ostvaren je u pogledu provođenja aktivnih politika tržišta rada i reforme javnih službi za zapošljavanje. Međutim, i dalje postoje izazovi u pogledu uključivanja mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se odnosno ne osposobljavaju se. Potrebna je veća digitalizacija službi nadležnih za usklađivanje ponude i potražnje na tržištu rada. Isto tako, osiguravanje odgovarajuće pokrivenosti socijalnom pomoći, posebice programom minimalnog dohotka, i dalje je ključan izazov. Određeni napredak ostvaren je u poboljšanju kvalitete obrazovanja i njegove usklađenosti s potrebama tržišta rada. Kako bi poboljšao kvalitetu obrazovanja, Portugal je proveo reformu nastavnih programa te pravilnika za nastavnike. Primjena alata za praćenje i unošenje raznolikosti u nastavne metode s novim programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja trebalo bi biti rješenje problema ranog napuštanja školovanja i pomoći u postizanju boljeg uspjeha. Najnovije reforme osmišljene su tako da se njima unapređuje sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali i dalje je izazov kako ga učiniti privlačnijim učenicima. Izazov je i poticanje razmjene znanja između visokog obrazovanja, poduzeća u privatnom sektoru i istraživačkih organizacija.

| (12) | Visok dug portugalskih poduzeća i dalje opterećuje njihove rezultate i koči nova ulaganja, a zaduženost kućanstava znatno se smanjila. Nakon provođenja sveobuhvatne procjene Središnja banka pojačala je nadzor nad likvidnošću i raspoloživim kapitalom banaka te je ujedno ocijenila planove sanacije banaka. Udio loših kredita poduzećima i dalje je visok (iznad 18 %) i opterećuje bilance banaka. Reformom poreza na dobit pokrenutom 2014. pojačana su ograničenja za odbitak neto financijskih izdataka, ali mogle bi se dodatno ograničiti velike porezne olakšice pri oporezivanju pravnih osoba. Preoblikuju se platforme/procesi za korporativno restrukturiranje PER i SIREVE, s pojačanim naglaskom na pomaganju poduzećima da im poslovanje opstane umjesto da idu u likvidaciju. Podaci o razduživanju za 2014. pokazuju znatan napredak u provedbi mjera za smanjenje viška korporativnog duga. Strateški plan za restrukturiranje korporativnog duga objavljen u svibnju 2014. raznim se mjerama postupno uvodi u zakonodavstvo. Poticanjem vlasničkih ulaganja napredak je isto tako ostvaren u proširenju alternativnih mogućnosti financiranja koje su na raspolaganju nefinancijskim poduzećima. Institut za financiranje razvoja, službeno uspostavljen u rujnu 2014., namjerava riješiti nedostatke na tržištu koji malim i srednjim poduzećima onemogućuju pristup financiranju. |
| --- | --- |

(12)

Visok dug portugalskih poduzeća i dalje opterećuje njihove rezultate i koči nova ulaganja, a zaduženost kućanstava znatno se smanjila. Nakon provođenja sveobuhvatne procjene Središnja banka pojačala je nadzor nad likvidnošću i raspoloživim kapitalom banaka te je ujedno ocijenila planove sanacije banaka. Udio loših kredita poduzećima i dalje je visok (iznad 18 %) i opterećuje bilance banaka. Reformom poreza na dobit pokrenutom 2014. pojačana su ograničenja za odbitak neto financijskih izdataka, ali mogle bi se dodatno ograničiti velike porezne olakšice pri oporezivanju pravnih osoba. Preoblikuju se platforme/procesi za korporativno restrukturiranje PER i SIREVE, s pojačanim naglaskom na pomaganju poduzećima da im poslovanje opstane umjesto da idu u likvidaciju. Podaci o razduživanju za 2014. pokazuju znatan napredak u provedbi mjera za smanjenje viška korporativnog duga. Strateški plan za restrukturiranje korporativnog duga objavljen u svibnju 2014. raznim se mjerama postupno uvodi u zakonodavstvo. Poticanjem vlasničkih ulaganja napredak je isto tako ostvaren u proširenju alternativnih mogućnosti financiranja koje su na raspolaganju nefinancijskim poduzećima. Institut za financiranje razvoja, službeno uspostavljen u rujnu 2014., namjerava riješiti nedostatke na tržištu koji malim i srednjim poduzećima onemogućuju pristup financiranju.

| (13) | Postoji prostor za jačanje mjera za povećanje učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, osobito u pogledu ocjene rada sudova i primjene internetskih alata, te za provođenje istraživanja među korisnicima sudova ili pravnim stručnjacima. Prema ljestvici poretka pravosudnih sustava EU-a iz 2015. postupci u građanskim i trgovačkim predmetima i dalje su dugotrajni (386 dana). Broj ovršnih postupaka i dalje se lagano smanjuje, dok je vrijeme za donošenje odluke i dalje dugo (1 045 dana u 2014.). Reforme povezane s poreznim i upravnim sudovima provode se sporije od ostalih pravosudnih reformi. Povećanjem broja stečajnih postupaka ističe se potreba za povećanjem sredstava i osposobljavanja za prvostupanjske sudove u tom području. Likvidnost poduzeća i dalje je otežana zbog velikih kašnjenja u plaćanju, osobito u javnom sektoru. Nisu poduzete nove mjere niti preuzete obveze kako bi se riješila ta kašnjenja u plaćanju. Nema dovoljno transparentnosti u pogledu javno-privatnih partnerstava na razini lokalnih i regionalnih tijela vlasti i u području koncesija na svim razinama. Suzbijanje korupcije otežano je zbog neučinkovite primjene postojećeg pravnog okvira, u kojem je potrebno poboljšati nadzor, provedbu i primjenu sankcija. |
| --- | --- |

(13)

Postoji prostor za jačanje mjera za povećanje učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, osobito u pogledu ocjene rada sudova i primjene internetskih alata, te za provođenje istraživanja među korisnicima sudova ili pravnim stručnjacima. Prema ljestvici poretka pravosudnih sustava EU-a iz 2015. postupci u građanskim i trgovačkim predmetima i dalje su dugotrajni (386 dana). Broj ovršnih postupaka i dalje se lagano smanjuje, dok je vrijeme za donošenje odluke i dalje dugo (1 045 dana u 2014.). Reforme povezane s poreznim i upravnim sudovima provode se sporije od ostalih pravosudnih reformi. Povećanjem broja stečajnih postupaka ističe se potreba za povećanjem sredstava i osposobljavanja za prvostupanjske sudove u tom području. Likvidnost poduzeća i dalje je otežana zbog velikih kašnjenja u plaćanju, osobito u javnom sektoru. Nisu poduzete nove mjere niti preuzete obveze kako bi se riješila ta kašnjenja u plaćanju. Nema dovoljno transparentnosti u pogledu javno-privatnih partnerstava na razini lokalnih i regionalnih tijela vlasti i u području koncesija na svim razinama. Suzbijanje korupcije otežano je zbog neučinkovite primjene postojećeg pravnog okvira, u kojem je potrebno poboljšati nadzor, provedbu i primjenu sankcija.

| (14) | Novo regulatorno tijelo za promet još nije započelo s radom. Mjere liberalizacije koncesija za luke, željeznički i javni prijevoz u širim gradskim područjima spore su, pa se njima ne potiču ulaganja. Ograničeni napredak ostvaren je u provedbi dugoročnog plana prometa i plana reformi u lučkom sektoru. Došlo je do kašnjenja s koncesijama za prijevoz u širim gradskim područjima Lisabona i Porta. Uz to, ograničeni napredak ostvaren je u ponovljenim pregovorima o koncesijama za luke i u željezničkom sektoru. Još je u tijeku spajanje upravitelja željezničke (REFER) i upravitelja cestovne (EP) infrastrukture kojim bi se trebala poboljšati financijska održivost novog tijela za cestovnu i željezničku infrastrukturu. Smanjen je broj zaposlenih u državnim poduzećima u prometnom sektoru. |
| --- | --- |

(14)

Novo regulatorno tijelo za promet još nije započelo s radom. Mjere liberalizacije koncesija za luke, željeznički i javni prijevoz u širim gradskim područjima spore su, pa se njima ne potiču ulaganja. Ograničeni napredak ostvaren je u provedbi dugoročnog plana prometa i plana reformi u lučkom sektoru. Došlo je do kašnjenja s koncesijama za prijevoz u širim gradskim područjima Lisabona i Porta. Uz to, ograničeni napredak ostvaren je u ponovljenim pregovorima o koncesijama za luke i u željezničkom sektoru. Još je u tijeku spajanje upravitelja željezničke (REFER) i upravitelja cestovne (EP) infrastrukture kojim bi se trebala poboljšati financijska održivost novog tijela za cestovnu i željezničku infrastrukturu. Smanjen je broj zaposlenih u državnim poduzećima u prometnom sektoru.

| (15) | Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu portugalske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Portugal za 2015. Također je ocijenila Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Portugalu prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu portugalske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Portugal za 2015. Također je ocijenila Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Portugalu prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

| (16) | Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
| --- | --- |

(16)

Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

| (17) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je proučilo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. |
| --- | --- |

(17)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je proučilo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

| (18) | U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, Portugal bi također trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(18)

U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, Portugal bi također trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE Portugalu da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

| 1. | osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. poduzimanjem potrebnih mjera. Postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Iskoristiti neočekivane dobitke kako bi se ubrzalo smanjivanje deficita i duga. Primijeniti zakon o kontroli obveza kako bi se bolje kontrolirali rashodi. Poboljšati srednjoročnu održivost mirovinskog sustava. Očuvati financijsku održivost poduzeća u državnom vlasništvu. Dodatno poboljšati poreznu disciplinu i učinkovitost porezne uprave; |
| --- | --- |

1.

osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. poduzimanjem potrebnih mjera. Postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Iskoristiti neočekivane dobitke kako bi se ubrzalo smanjivanje deficita i duga. Primijeniti zakon o kontroli obveza kako bi se bolje kontrolirali rashodi. Poboljšati srednjoročnu održivost mirovinskog sustava. Očuvati financijsku održivost poduzeća u državnom vlasništvu. Dodatno poboljšati poreznu disciplinu i učinkovitost porezne uprave;

| 2. | promicati usklađivanje plaća i produktivnosti putem savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, uzimajući u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Osigurati da kretanja povezana s minimalnom plaćom budu u skladu s ciljevima promicanja zaposlenosti i tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

2.

promicati usklađivanje plaća i produktivnosti putem savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, uzimajući u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Osigurati da kretanja povezana s minimalnom plaćom budu u skladu s ciljevima promicanja zaposlenosti i tržišnog natjecanja;

| 3. | poboljšati učinkovitost javnih službi za zapošljavanje, osobito povećanjem uspostavljanja kontakta s neprijavljenim mladim osobama. Osigurati učinkovitu aktivaciju primatelja naknada i odgovarajuću pokrivenost socijalnom pomoći, posebice programom minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

3.

poboljšati učinkovitost javnih službi za zapošljavanje, osobito povećanjem uspostavljanja kontakta s neprijavljenim mladim osobama. Osigurati učinkovitu aktivaciju primatelja naknada i odgovarajuću pokrivenost socijalnom pomoći, posebice programom minimalnog dohotka;

| 4. | poduzeti dodatne mjere za smanjenje viška korporativnog duga, rješavanje loših kredita poduzećima u bankama i smanjenje poreznih olakšica za pravne osobe u okviru poreznih odredaba. Poboljšati učinkovitost alata za restrukturiranje duga za održiva poduzeća uvođenjem poticaja za banke i dužnike da rano započnu s postupcima restrukturiranja; |
| --- | --- |

4.

poduzeti dodatne mjere za smanjenje viška korporativnog duga, rješavanje loših kredita poduzećima u bankama i smanjenje poreznih olakšica za pravne osobe u okviru poreznih odredaba. Poboljšati učinkovitost alata za restrukturiranje duga za održiva poduzeća uvođenjem poticaja za banke i dužnike da rano započnu s postupcima restrukturiranja;

| 5. | ubrzati mjere i povećati transparentnost u pogledu koncesija, među ostalim u prometnom sektoru, i javno-privatnih partnerstava na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

5.

ubrzati mjere i povećati transparentnost u pogledu koncesija, među ostalim u prometnom sektoru, i javno-privatnih partnerstava na lokalnoj i regionalnoj razini.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Portugala za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 102.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

(7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

7

---

| 18.8.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 272/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 272/98

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2015.

o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

(2015/C 272/26)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Za održavanje i jačanje razvoja europodručja nužni su trajni napori u području politika za poticanje uravnotežene prilagodbe u privatnom i javnom sektoru i jačanje potencijala rasta gospodarstva u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Proces gospodarskog oporavka u europodručju već je u tijeku, no usporavaju ga posljedice nedavnih gospodarskih i financijskih kriza, uključujući postojeće vanjsko uravnoteženje, visoku razinu javnog i privatnog duga i s njome povezane pritiske za razduživanje, i dalje prisutnu strukturnu nefleksibilnost na domaćim tržištima rada i tržištima proizvoda, visoku nezaposlenost i nisko povjerenje te još uvijek slaba ulaganja. Napredak u provedbi reformi utvrđen za svaku državu članicu u pojedinačnim preporukama do sada nije bio dovoljno ambiciozan. |
| --- | --- |

(1)

Za održavanje i jačanje razvoja europodručja nužni su trajni napori u području politika za poticanje uravnotežene prilagodbe u privatnom i javnom sektoru i jačanje potencijala rasta gospodarstva u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Proces gospodarskog oporavka u europodručju već je u tijeku, no usporavaju ga posljedice nedavnih gospodarskih i financijskih kriza, uključujući postojeće vanjsko uravnoteženje, visoku razinu javnog i privatnog duga i s njome povezane pritiske za razduživanje, i dalje prisutnu strukturnu nefleksibilnost na domaćim tržištima rada i tržištima proizvoda, visoku nezaposlenost i nisko povjerenje te još uvijek slaba ulaganja. Napredak u provedbi reformi utvrđen za svaku državu članicu u pojedinačnim preporukama do sada nije bio dovoljno ambiciozan.

| (2) | Europodručje je više od pukog zbroja svojih članica. Gospodarstva europodručja međusobno su tijesno povezana, što naglašava potrebu za snažnijim usklađenjem fiskalnih, financijskih i strukturnih politika. Politike na razini europodručja trebale bi biti usmjerene na poticanje rasta i stvaranja radnih mjesta te istodobno osigurati da se održava i potiče napredak postignut u području uravnoteženja. Države članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu okvira upravljanja koji je proteklih godina znatno ojačan. To iziskuje pojačani uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike. Potrebno je i pojačano ocjenjivanje nacionalnih reformi iz perspektive europodručja, internalizacija mogućih prelijevanja i poticanje politika koje su od posebne važnosti za dobro funkcioniranje ekonomske i monetarne unije. |
| --- | --- |

(2)

Europodručje je više od pukog zbroja svojih članica. Gospodarstva europodručja međusobno su tijesno povezana, što naglašava potrebu za snažnijim usklađenjem fiskalnih, financijskih i strukturnih politika. Politike na razini europodručja trebale bi biti usmjerene na poticanje rasta i stvaranja radnih mjesta te istodobno osigurati da se održava i potiče napredak postignut u području uravnoteženja. Države članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu okvira upravljanja koji je proteklih godina znatno ojačan. To iziskuje pojačani uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike. Potrebno je i pojačano ocjenjivanje nacionalnih reformi iz perspektive europodručja, internalizacija mogućih prelijevanja i poticanje politika koje su od posebne važnosti za dobro funkcioniranje ekonomske i monetarne unije.

| (3) | Provedba ambicioznih strukturnih reformi kojima se moderniziraju gospodarstva i potiče konkurentnost i potencijal rasta još uvijek je nedostatna u europodručju. Među državama članicama postoje znatne razlike s obzirom na razmjere neravnoteža koje su postojale prije krize, njihov položaj u poslovnom ciklusu i dostupni fiskalni prostor. Unatoč poboljšanjima na tržištima rada i određenom napretku u reformama usmjerenima na povećanje otpornosti tržišta rada, stope nezaposlenosti i dalje su visoke te postoji opasnost od kronične dugoročne nezaposlenosti, što dovodi do daljnjeg slabljenja socijalne situacije u najranjivijim državama. U tijeku je vanjsko uravnoteženje, no napredak je bio asimetričan te su u nekolicini država članica već neko vrijeme prisutni povećani viškovi tekućeg računa. Ambiciozne strukturne reforme tržišta rada i tržišta proizvoda omogućile bi potrebne gospodarske prilagodbe unutar europodručja te potaknule rast u državama u kojima se te reforme provode. Reforme dovode do povećanja stope zaposlenosti i snižavanja cijena za potrošače te tako pridonose i većoj socijalnoj uključenosti. Budu li se provodile zajednički u svim državama članicama, strukturne reforme mogu donijeti korist europodručju u cjelini zbog pozitivnih učinaka prelijevanja trgovinskim i financijskim kanalima. To bi potaknulo i odabir odgovarajućih politika u ostatku europodručja. Tematske rasprave Euroskupine mogu potpomoći ovaj proces ocjenjivanjem i komparativnom analizom reformi i njihova učinka na europodručje u cjelini. To se može postići na temelju najbolje prakse, sporazumom o zajedničkim načelima dobrih reformi te uzajamnim pritiskom. U pogledu procesa prilagodbe na nacionalnoj razini, a time i u pogledu funkcioniranja europodručja, osobito je važno redovito praćenje napretka u provedbi reformi u državama članicama u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje. |
| --- | --- |

(3)

Provedba ambicioznih strukturnih reformi kojima se moderniziraju gospodarstva i potiče konkurentnost i potencijal rasta još uvijek je nedostatna u europodručju. Među državama članicama postoje znatne razlike s obzirom na razmjere neravnoteža koje su postojale prije krize, njihov položaj u poslovnom ciklusu i dostupni fiskalni prostor. Unatoč poboljšanjima na tržištima rada i određenom napretku u reformama usmjerenima na povećanje otpornosti tržišta rada, stope nezaposlenosti i dalje su visoke te postoji opasnost od kronične dugoročne nezaposlenosti, što dovodi do daljnjeg slabljenja socijalne situacije u najranjivijim državama. U tijeku je vanjsko uravnoteženje, no napredak je bio asimetričan te su u nekolicini država članica već neko vrijeme prisutni povećani viškovi tekućeg računa. Ambiciozne strukturne reforme tržišta rada i tržišta proizvoda omogućile bi potrebne gospodarske prilagodbe unutar europodručja te potaknule rast u državama u kojima se te reforme provode. Reforme dovode do povećanja stope zaposlenosti i snižavanja cijena za potrošače te tako pridonose i većoj socijalnoj uključenosti. Budu li se provodile zajednički u svim državama članicama, strukturne reforme mogu donijeti korist europodručju u cjelini zbog pozitivnih učinaka prelijevanja trgovinskim i financijskim kanalima. To bi potaknulo i odabir odgovarajućih politika u ostatku europodručja. Tematske rasprave Euroskupine mogu potpomoći ovaj proces ocjenjivanjem i komparativnom analizom reformi i njihova učinka na europodručje u cjelini. To se može postići na temelju najbolje prakse, sporazumom o zajedničkim načelima dobrih reformi te uzajamnim pritiskom. U pogledu procesa prilagodbe na nacionalnoj razini, a time i u pogledu funkcioniranja europodručja, osobito je važno redovito praćenje napretka u provedbi reformi u državama članicama u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje.

| (4) | Jedan je od ključnih izazova politika s kojim se suočava europodručje smanjenje državnog duga primjenom odgovorne fiskalne politike. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima posljednjih godina fiskalna situacija u europodručju se poboljšala, no usklađenje fiskalnih politika i dalje je ispod optimalne razine. U nekim državama članicama europodručja još uvijek je nužno nastaviti provoditi fiskalnu prilagodbu kako bi se smanjila izrazito visoka razina duga. U drugim državama postoji veći manevarski prostor koji se može iskoristiti za poticanje domaće potražnje s posebnim naglaskom na ulaganja; time bi se pružila podrška domaćem rastu i europodručju u cjelini. Fleksibilnost koja je ugrađena u pravila Pakta o stabilnosti i rastu državama članicama omogućuje da olakšaju strukturne reforme i ulaganja i istodobno se pridržavaju dogovorenih zajedničkih pravila. Fiskalne strategije još ne pogoduju u dovoljnoj mjeri rastu. U području prihoda postoji dodatni prostor za poboljšanje učinkovitosti poreznih sustava i smanjenje poreznog opterećenja rada unatoč povećanom usklađenju u Euroskupini. U području rashoda potrebno je staviti veći naglasak na javna ulaganja na temelju pouzdane analize troškova i koristi, te druge javne rashode s jakim i pozitivnim učincima rasta. Revizije potrošnje ukazuju na potrebu povećanja učinkovitosti u javnoj upravi. Tom bi procesu pridonijeli učinkoviti nacionalni fiskalni okviri. |
| --- | --- |

(4)

Jedan je od ključnih izazova politika s kojim se suočava europodručje smanjenje državnog duga primjenom odgovorne fiskalne politike. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima posljednjih godina fiskalna situacija u europodručju se poboljšala, no usklađenje fiskalnih politika i dalje je ispod optimalne razine. U nekim državama članicama europodručja još uvijek je nužno nastaviti provoditi fiskalnu prilagodbu kako bi se smanjila izrazito visoka razina duga. U drugim državama postoji veći manevarski prostor koji se može iskoristiti za poticanje domaće potražnje s posebnim naglaskom na ulaganja; time bi se pružila podrška domaćem rastu i europodručju u cjelini. Fleksibilnost koja je ugrađena u pravila Pakta o stabilnosti i rastu državama članicama omogućuje da olakšaju strukturne reforme i ulaganja i istodobno se pridržavaju dogovorenih zajedničkih pravila. Fiskalne strategije još ne pogoduju u dovoljnoj mjeri rastu. U području prihoda postoji dodatni prostor za poboljšanje učinkovitosti poreznih sustava i smanjenje poreznog opterećenja rada unatoč povećanom usklađenju u Euroskupini. U području rashoda potrebno je staviti veći naglasak na javna ulaganja na temelju pouzdane analize troškova i koristi, te druge javne rashode s jakim i pozitivnim učincima rasta. Revizije potrošnje ukazuju na potrebu povećanja učinkovitosti u javnoj upravi. Tom bi procesu pridonijeli učinkoviti nacionalni fiskalni okviri.

| (5) | Uvjeti na financijskom tržištu u europodručju poboljšavaju se, no unatoč tome krediti privatnom sektoru i dalje su ograničeni, a financijska tržišta ostaju fragmentirana. To koči ulaganja u europodručju. Kao posljedica toga nastao je velik investicijski jaz pri čemu postoji potreba i za materijalnim i za nematerijalnim ulaganjima. Plan ulaganja EU-a pruža mogućnosti za pokretanje ulaganja i njihovo usmjeravanje u produktivne svrhe. Međutim, učinak plana ulaganja i proširenog programa Europske središnje banke za kupnju imovine bit će veći ako se upotpuni mjerama u širem financijskom sektoru usmjerenima na ponovno oživljavanje protoka kredita, produbljivanje kapitalnih tržišta i jačanje dugoročnog financiranja gospodarstva. U tijeku je dovršetak bankarske unije koji će se podržati primjenom jedinstvenih pravila i dosljednog regulatornog pristupa. Bolje integriranim i učinkovitijim tržištima kapitala mobilizirala bi se dodatna sredstva za ulaganja, europsko gospodarstvo postalo bi manje ovisno o bankama, a njegove financijske strukture postale bi uravnoteženije i stabilnije. |
| --- | --- |

(5)

Uvjeti na financijskom tržištu u europodručju poboljšavaju se, no unatoč tome krediti privatnom sektoru i dalje su ograničeni, a financijska tržišta ostaju fragmentirana. To koči ulaganja u europodručju. Kao posljedica toga nastao je velik investicijski jaz pri čemu postoji potreba i za materijalnim i za nematerijalnim ulaganjima. Plan ulaganja EU-a pruža mogućnosti za pokretanje ulaganja i njihovo usmjeravanje u produktivne svrhe. Međutim, učinak plana ulaganja i proširenog programa Europske središnje banke za kupnju imovine bit će veći ako se upotpuni mjerama u širem financijskom sektoru usmjerenima na ponovno oživljavanje protoka kredita, produbljivanje kapitalnih tržišta i jačanje dugoročnog financiranja gospodarstva. U tijeku je dovršetak bankarske unije koji će se podržati primjenom jedinstvenih pravila i dosljednog regulatornog pristupa. Bolje integriranim i učinkovitijim tržištima kapitala mobilizirala bi se dodatna sredstva za ulaganja, europsko gospodarstvo postalo bi manje ovisno o bankama, a njegove financijske strukture postale bi uravnoteženije i stabilnije.

| (6) | Bez obzira na nedavna postignuća u jačanju strukture EMU-a sadašnji izazovi zahtijevaju napredak u dovršenju njegove izgradnje. Za daljnji razvoj EMU-a potreban je postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i solidarnost. Predsjednik Komisije u suradnji s predsjednicima Europskog vijeća, Europskog parlamenta, Europske središnje banke i Euroskupine pripremit će daljnje mjere za bolje ekonomsko upravljanje u europodručju, |
| --- | --- |

(6)

Bez obzira na nedavna postignuća u jačanju strukture EMU-a sadašnji izazovi zahtijevaju napredak u dovršenju njegove izgradnje. Za daljnji razvoj EMU-a potreban je postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i solidarnost. Predsjednik Komisije u suradnji s predsjednicima Europskog vijeća, Europskog parlamenta, Europske središnje banke i Euroskupine pripremit će daljnje mjere za bolje ekonomsko upravljanje u europodručju,

PREPORUČUJE da države članice europodručja u okviru Euroskupine u razdoblju 2015. – 2016. poduzmu sljedeće:

| 1. | primijene uzajamni pritisak za promicanje strukturnih reformi kojima se olakšava ispravak velikog unutarnjeg i vanjskog duga i podupiranje ulaganja. Redovno procjenjuju rezultate reformi u državama članicama koje zahtijevaju poseban nadzor u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Nastave redovito tematsko ocjenjivanje strukturnih reformi. Do proljeća 2016. donesu odluku o daljnjim mjerama u okviru postupka usklađivanja radi smanjenja visokog poreznog opterećenja rada te odluku o reformiranju tržišta usluga. |
| --- | --- |

1.

primijene uzajamni pritisak za promicanje strukturnih reformi kojima se olakšava ispravak velikog unutarnjeg i vanjskog duga i podupiranje ulaganja. Redovno procjenjuju rezultate reformi u državama članicama koje zahtijevaju poseban nadzor u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Nastave redovito tematsko ocjenjivanje strukturnih reformi. Do proljeća 2016. donesu odluku o daljnjim mjerama u okviru postupka usklađivanja radi smanjenja visokog poreznog opterećenja rada te odluku o reformiranju tržišta usluga.

| 2. | Usklade fiskalne politike kako bi se osiguralo da sveukupna fiskalna politika europodručja bude u skladu s rizicima održivosti i konjunkturnim uvjetima. To ne dovodi u pitanje ispunjavanje uvjeta Pakta o stabilnosti i rastu. Do proljeća 2016. održe tematske rasprave o poboljšanju kvalitete i održivosti javnih financija, posebno se usredotočujući na davanje prednosti materijalnim i nematerijalnim ulaganjima na nacionalnoj razini i razini EU-a i na porezne sustave koji pogoduju rastu. Nadziru učinkovitost nedavno ojačanih nacionalnih fiskalnih okvira. |
| --- | --- |

2.

Usklade fiskalne politike kako bi se osiguralo da sveukupna fiskalna politika europodručja bude u skladu s rizicima održivosti i konjunkturnim uvjetima. To ne dovodi u pitanje ispunjavanje uvjeta Pakta o stabilnosti i rastu. Do proljeća 2016. održe tematske rasprave o poboljšanju kvalitete i održivosti javnih financija, posebno se usredotočujući na davanje prednosti materijalnim i nematerijalnim ulaganjima na nacionalnoj razini i razini EU-a i na porezne sustave koji pogoduju rastu. Nadziru učinkovitost nedavno ojačanih nacionalnih fiskalnih okvira.

| 3. | Osiguraju pravodobno dovršenje daljnjih mjera u okviru sveobuhvatne ocjene koju provodi Europska središnja banka, provedbu Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) (Direktiva o oporavku i sanaciji banaka), dovršetak ratifikacije međuvladinog sporazuma o jedinstvenom sanacijskom fondu te početak rada Fonda od siječnja 2016. Promiču mjere za produbljivanje tržišnog financiranja, poboljšanje dostupnosti financijskih sredstava malim i srednjim poduzećima i razvoj alternativnih izvora financiranja. Potiču daljnje reforme nacionalnih stečajnih postupaka. |
| --- | --- |

3.

Osiguraju pravodobno dovršenje daljnjih mjera u okviru sveobuhvatne ocjene koju provodi Europska središnja banka, provedbu Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) (Direktiva o oporavku i sanaciji banaka), dovršetak ratifikacije međuvladinog sporazuma o jedinstvenom sanacijskom fondu te početak rada Fonda od siječnja 2016. Promiču mjere za produbljivanje tržišnog financiranja, poboljšanje dostupnosti financijskih sredstava malim i srednjim poduzećima i razvoj alternativnih izvora financiranja. Potiču daljnje reforme nacionalnih stečajnih postupaka.

| 4. | Nastave s radom na produbljivanju ekonomske i monetarne unije te doprinose poboljšanju okvira ekonomskog nadzora u kontekstu izvješća o daljnjim koracima za bolje ekonomsko upravljanje u europodručju, koje je pripremio predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker u uskoj suradnji s predsjednikom Europskog vijeća Donaldom Tuskom, predsjednikom Europskog parlamenta Martinom Schulzom, predsjednikom Europske središnje banke Mariom Draghijem i predsjednikom Euroskupine Jeroenom Dijsselbloemom te u kontekstu daljnjih mjera u vezi s izvješćem. |
| --- | --- |

4.

Nastave s radom na produbljivanju ekonomske i monetarne unije te doprinose poboljšanju okvira ekonomskog nadzora u kontekstu izvješća o daljnjim koracima za bolje ekonomsko upravljanje u europodručju, koje je pripremio predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker u uskoj suradnji s predsjednikom Europskog vijeća Donaldom Tuskom, predsjednikom Europskog parlamenta Martinom Schulzom, predsjednikom Europske središnje banke Mariom Draghijem i predsjednikom Euroskupine Jeroenom Dijsselbloemom te u kontekstu daljnjih mjera u vezi s izvješćem.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

3

---