# Az Európai Unió L 215/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 215 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. augusztus 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 215

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. augusztus 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1389 határozata (2015. május 7.) az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | Jegyzőkönyv az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1390 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 233. alkalommal történő módosításáról | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1391 rendelete (2015. augusztus 13.) a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a számosállategység-együtthatók és a mutatók meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1200/2009/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1392 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) a fruktóz egyszerű anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1393 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Καλαμάτα (Kalamata) [OEM]) | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1394 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az (EU) 2015/588 rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 470/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról | 42 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1395 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 50 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2015/1389 határozata (2015. május 7.) az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

1

Jegyzőkönyv az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/1390 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 233. alkalommal történő módosításáról

6

*

A Bizottság (EU) 2015/1391 rendelete (2015. augusztus 13.) a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a számosállategység-együtthatók és a mutatók meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1200/2009/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság (EU) 2015/1392 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) a fruktóz egyszerű anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

34

*

A Bizottság (EU) 2015/1393 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Καλαμάτα (Kalamata) [OEM])

38

*

A Bizottság (EU) 2015/1394 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az (EU) 2015/588 rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 470/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról

42

A Bizottság (EU) 2015/1395 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 14.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 215/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/1389 HATÁROZATA

(2015. május 7.)

az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2012. szeptember 14-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió és tagállamai, valamint a Horvát Köztársaság nevében tárgyalásokat kezdjen az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodást (1) a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) megkötéséről. |
| --- | --- |

(1)

2012. szeptember 14-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió és tagállamai, valamint a Horvát Köztársaság nevében tárgyalásokat kezdjen az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodást (1) a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) megkötéséről.

| (2) | A tárgyalások 2014. szeptember 16-án sikeresen lezárultak. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások 2014. szeptember 16-án sikeresen lezárultak.

| (3) | A jegyzőkönyvet – figyelemmel a későbbi időpontban való megkötésére – az Unió és a tagállamok nevében alá kell írni. |
| --- | --- |

(3)

A jegyzőkönyvet – figyelemmel a későbbi időpontban való megkötésére – az Unió és a tagállamok nevében alá kell írni.

| (4) | A jegyzőkönyvet ideiglenesen kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(4)

A jegyzőkönyvet ideiglenesen kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács engedélyezi az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírását, figyelemmel az említett jegyzőkönyv megkötésére.

A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió és tagállami nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A jegyzőkönyv annak 3. cikke (2) bekezdése értelmében a felek általi aláírásától (2) hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. május 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. RINKĒVIČS

---

(1)  A megállapodás szövege a HL L 292., 2012.10.20., 3. o.. oldalán került közzétételre.

1

(2)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 14.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 215/3

---

JEGYZŐKÖNYV

az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

MAGYARORSZÁG,

MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továbbiakban: a tagállamok), és

AZ EURÓPAI UNIÓ

egyrészről, valamint

A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG,

másrészről;

tekintettel a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A Horvát Köztársaság szerződő fele az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság között létrejött közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásnak (1) (a továbbiakban: a megállapodás), amelyet 2012. június 26-án írtak alá.

2. cikk

A megállapodás horvát nyelvű szövege (2) a többi nyelvi változatra vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett tekinthető hitelesnek.

3. cikk

(1)   E jegyzőkönyvet a felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. A jegyzőkönyv a megállapodás hatálybalépésének időpontjában lép hatályba. Amennyiben azonban e jegyzőkönyvet a felek a megállapodás hatálybalépését követően hagyják jóvá, a megállapodás 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően e jegyzőkönyv a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon legutolsó jegyzék keltét követő egy hónappal lép hatályba, amely megerősíti, hogy e jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult.

(2)   Ez a jegyzőkönyv a felek általi aláírásától fogva ideiglenesen alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 22-én, két-két eredeti példányban a Felek valamennyi hivatalos nyelvén; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Pentru statele membre

Image

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Pentru Uniunea Europeană

Image

3a Република Молдова

Por la República de Moldavia

Za Moldavskou republiku

For Republikken Moldova

Für die Republik Moldau

Moldova Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Μολδαβίας

For the Republic of Moldova

Pour la République de Moldavie

Za Republiku Moldovu

Per la Repubblica moldova

Moldovas Republikas vārdā –

Moldovos Respublikos vardu

A Moldovai Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Moldova

Voor de Republiek Moldavië

W imieniu Republiki Mołdawii

Pela República da Moldova

Pentru Republica Moldova

Za Moldavskú republiku

Za Republiko Moldavijo

Moldovan tasavallan puolesta

För Republiken Moldavien

Pentru Republica Moldova

Image

---

(1)  A megállapodás szövegét a HL L 292., 2012.10.20., 3. o.-án tették közzé.

1

(2)  Horvát nyelvű különkiadás, 11. fejezet, 102. kötet, 197. o.

2

---

RENDELETEK

| 14.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 215/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 215/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1390 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 13.)

az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 233. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2015. május 22. és 2015. június 15. között, 2015. május 22-én, 2015. június 15-én, 2015. június 26-án, illetve 2015. július 10-én meghozott négy határozata útján az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) szankcióbizottsága úgy határozott, hogy hat bejegyzést módosít a természetes személyekre vonatkozóan, továbbá öt bejegyzést módosít a szervezetekre vonatkozóan azon a jegyzéken, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. 2015. augusztus 6-án a szankcióbizottság úgy határozott, hogy egy további szervezetet felvesz a jegyzékbe. |
| --- | --- |

(2)

2015. május 22. és 2015. június 15. között, 2015. május 22-én, 2015. június 15-én, 2015. június 26-án, illetve 2015. július 10-én meghozott négy határozata útján az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) szankcióbizottsága úgy határozott, hogy hat bejegyzést módosít a természetes személyekre vonatkozóan, továbbá öt bejegyzést módosít a szervezetekre vonatkozóan azon a jegyzéken, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. 2015. augusztus 6-án a szankcióbizottság úgy határozott, hogy egy további szervezetet felvesz a jegyzékbe.

| (3) | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A „Természetes személyek” részben a következő bejegyzések módosulnak:






  a) | az „Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (más néven a) Ayman Al-Zawahari; b) Ahmed Fuad Salim; c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz; d) Al Zawahiri Ayman; e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor; f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi; g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie; h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi; i) Dhawahri Ayman; j) Eddaouahiri Ayman; k) Nur Al Deen Abu Mohammed; l) Ayman Al Zawahari; m) Ahman Fuad Salim; n) Abu Fatma; o) Abu Mohammed). Titulusa: a) Doktor; b) Dr. Születési ideje: 1951.6.19. Születési helye: Gíza, Egyiptom. Állampolgársága: egyiptomi. Útlevélszáma: a) 1084010 (egyiptomi útlevél); b) 19820215. Egyéb információ: a) az Egyiptomi Iszlám Dzsihád csoport korábbi operatív és katonai vezetője, jelenleg Oszáma bin Láden közeli munkatársa; b) vélhetően az afganisztáni/pakisztáni határvidéken él. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.1.25.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (más néven a) Ayman Al-Zawahari; b) Ahmed Fuad Salim; c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz; d) Al Zawahiri Ayman; e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor; f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi; g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie; h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi; i) Dhawahri Ayman; j) Eddaouahiri Ayman; k) Nur Al Deen Abu Mohammed; l) Ayman Al Zawahari; m) Ahman Fuad Salim; n) Abu Fatma; o) Abu Mohammed). Titulusa: a) Doktor; b) Dr. Születési ideje: 1951.6.19. Születési helye: Gíza, Egyiptom. Állampolgársága: egyiptomi. Útlevélszáma: a) 1084010 (egyiptomi útlevél); b) 19820215. Egyéb információ: a) az al-Kaida vezetője; b) az Egyiptomi Iszlám Dzsihád csoport korábbi operatív és katonai vezetője, Oszáma bin Láden (elhunyt) közeli munkatársa volt; c) vélhetően az afganisztáni/pakisztáni határvidéken él. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.1.25.” |
| --- | --- | --- |

1.

A „Természetes személyek” részben a következő bejegyzések módosulnak:

a)

az „Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (más néven a) Ayman Al-Zawahari; b) Ahmed Fuad Salim; c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz; d) Al Zawahiri Ayman; e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor; f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi; g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie; h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi; i) Dhawahri Ayman; j) Eddaouahiri Ayman; k) Nur Al Deen Abu Mohammed; l) Ayman Al Zawahari; m) Ahman Fuad Salim; n) Abu Fatma; o) Abu Mohammed). Titulusa: a) Doktor; b) Dr. Születési ideje: 1951.6.19. Születési helye: Gíza, Egyiptom. Állampolgársága: egyiptomi. Útlevélszáma: a) 1084010 (egyiptomi útlevél); b) 19820215. Egyéb információ: a) az Egyiptomi Iszlám Dzsihád csoport korábbi operatív és katonai vezetője, jelenleg Oszáma bin Láden közeli munkatársa; b) vélhetően az afganisztáni/pakisztáni határvidéken él. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.1.25.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Aiman Muhammed Rabi Al-Zawahiri (más néven a) Ayman Al-Zawahari; b) Ahmed Fuad Salim; c) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi Abdel Muaz; d) Al Zawahiri Ayman; e) Abdul Qader Abdul Aziz Abdul Moez Al Doctor; f) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabi; g) Al Zawahry Aiman Mohamed Rabie; h) Al Zawahry Aiman Mohamed Robi; i) Dhawahri Ayman; j) Eddaouahiri Ayman; k) Nur Al Deen Abu Mohammed; l) Ayman Al Zawahari; m) Ahman Fuad Salim; n) Abu Fatma; o) Abu Mohammed). Titulusa: a) Doktor; b) Dr. Születési ideje: 1951.6.19. Születési helye: Gíza, Egyiptom. Állampolgársága: egyiptomi. Útlevélszáma: a) 1084010 (egyiptomi útlevél); b) 19820215. Egyéb információ: a) az al-Kaida vezetője; b) az Egyiptomi Iszlám Dzsihád csoport korábbi operatív és katonai vezetője, Oszáma bin Láden (elhunyt) közeli munkatársa volt; c) vélhetően az afganisztáni/pakisztáni határvidéken él. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.1.25.”

| b) | A „Természetes személyek” részben a „Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (más néven Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Címe: Németország Születési ideje: 1973.11.20. Születési helye: Bengázi, Líbia. Állampolgársága: hontalan palesztin. Útlevélszáma: a) 939254 (egyiptomi úti okmány); b) 0003213 (egyiptomi útlevél); c) 981358 (egyiptomi útlevél); d) C00071659 (a Németországi Szövetségi Köztársaság által kiállított ideiglenes útlevél). Egyéb információ: a) börtönbüntetését tölti Németországban; b) fiútestvére: Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.12.6.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (más néven Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Címe: Németország (börtönben). Születési ideje: 1973.11.20. Születési helye: Bengázi, Líbiai Arab Dzsamahirija. Állampolgársága: hontalan palesztin. Útlevélszáma: a) 939254 (egyiptomi úti okmány); b) 0003213 (egyiptomi útlevél); c) 981358 (egyiptomi útlevél); d) C00071659 (a Németországi Szövetségi Köztársaság által kiállított ideiglenes útlevél). Egyéb információ: a) 5 év és 6 hónapos börtönbüntetésre ítélték Németországban 2007. december 6-án. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.12.6.” |
| --- | --- |

b)

A „Természetes személyek” részben a „Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (más néven Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Címe: Németország Születési ideje: 1973.11.20. Születési helye: Bengázi, Líbia. Állampolgársága: hontalan palesztin. Útlevélszáma: a) 939254 (egyiptomi úti okmány); b) 0003213 (egyiptomi útlevél); c) 981358 (egyiptomi útlevél); d) C00071659 (a Németországi Szövetségi Köztársaság által kiállított ideiglenes útlevél). Egyéb információ: a) börtönbüntetését tölti Németországban; b) fiútestvére: Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.12.6.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh (más néven Yasser Mohamed Abou Shaweesh). Címe: Németország (börtönben). Születési ideje: 1973.11.20. Születési helye: Bengázi, Líbiai Arab Dzsamahirija. Állampolgársága: hontalan palesztin. Útlevélszáma: a) 939254 (egyiptomi úti okmány); b) 0003213 (egyiptomi útlevél); c) 981358 (egyiptomi útlevél); d) C00071659 (a Németországi Szövetségi Köztársaság által kiállított ideiglenes útlevél). Egyéb információ: a) 5 év és 6 hónapos börtönbüntetésre ítélték Németországban 2007. december 6-án. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.12.6.”

| c) | A „Természetes személyek” részben a „Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul-karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Születési ideje: a) 1976.10.1.; b) 1396.10.8. (iszlám időszámítás szerint). Születési helye: Jemen. Állampolgársága: jemeni. Útlevélszáma: 40483 (1997.1.5-én kibocsátott jemeni útlevélszám). Egyéb információ: 2003–2006 között börtönben volt Jemenben. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (más néven a) Nasir al-Wahishi; b) Abu Basir Nasir al-Wahishi; c) Naser Abdel Karim al-Wahishi; d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi; e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi; f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi; g) Abu Baseer al-Wehaishi; h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi; i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi; j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi; k) Abu Basir; l) Abu Bashir). Születési ideje: a) 1976.10.1.; b) 1396.10.8. (iszlám időszámítás szerint). Születési helye: Jemen. Állampolgársága: jemeni. Útlevélszáma: 40483 (1997.1.5-én kibocsátott jemeni útlevélszám). Egyéb információ: a) 2007 óta az Al-Qaida in Yemen (AQY) vezetője; b) 2009. január óta a Jemenben és Szaúd-Arábiában tevékeny Al-Qaida in the Arabian Peninsula vezetője; c) összeköttetésben áll az al-Kaida magas rangú vezetőivel; d) állítása szerint 2003 előtt Oszáma bin Láden (elhunyt) titkára volt; e) 2003-ban Iránban letartóztatták és kiadták Jemennek, ahol 2006-ban megszökött a börtönből és 2010 januárjában is szökésben volt. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.” |
| --- | --- |

c)

A „Természetes személyek” részben a „Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (alias a) Nasir al-Wahishi, b) Abu Basir Nasir al-Wahishi, c) Naser Abdel Karim al-Wahishi, d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi, e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi, f) Nasser Abdul-karim Abdullah al-Wouhichi, g) Abu Baseer al-Wehaishi, h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi, i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi, j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi, k) Abu Basir, l) Abu Bashir). Születési ideje: a) 1976.10.1.; b) 1396.10.8. (iszlám időszámítás szerint). Születési helye: Jemen. Állampolgársága: jemeni. Útlevélszáma: 40483 (1997.1.5-én kibocsátott jemeni útlevélszám). Egyéb információ: 2003–2006 között börtönben volt Jemenben. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Nasir 'Abd-Al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi (más néven a) Nasir al-Wahishi; b) Abu Basir Nasir al-Wahishi; c) Naser Abdel Karim al-Wahishi; d) Nasir Abd al-Karim al-Wuhayshi; e) Abu Basir Nasir Al-Wuhayshi; f) Nasser Abdul- karim Abdullah al-Wouhichi; g) Abu Baseer al-Wehaishi; h) Abu Basir Nasser al-Wuhishi; i) Abdul Kareem Abdullah Al-Woohaishi; j) Nasser Abdelkarim Saleh Al Wahichi; k) Abu Basir; l) Abu Bashir). Születési ideje: a) 1976.10.1.; b) 1396.10.8. (iszlám időszámítás szerint). Születési helye: Jemen. Állampolgársága: jemeni. Útlevélszáma: 40483 (1997.1.5-én kibocsátott jemeni útlevélszám). Egyéb információ: a) 2007 óta az Al-Qaida in Yemen (AQY) vezetője; b) 2009. január óta a Jemenben és Szaúd-Arábiában tevékeny Al-Qaida in the Arabian Peninsula vezetője; c) összeköttetésben áll az al-Kaida magas rangú vezetőivel; d) állítása szerint 2003 előtt Oszáma bin Láden (elhunyt) titkára volt; e) 2003-ban Iránban letartóztatták és kiadták Jemennek, ahol 2006-ban megszökött a börtönből és 2010 januárjában is szökésben volt. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.”

| d) | A „Természetes személyek” részben az „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (más néven a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Címe: Jemen. Születési ideje: a) 1982.4.19., b) 1982.4.18., c) 1402.6.24. (Hidzsri-naptár). Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Útlevélszáma: F654645 (2005.4.30-án kiállított szaúd-arábiai útlevél, érvényessége 2010.3.7-én lejárt, a kiállítási dátuma a hidzsri-naptár szerint: 1426.6.24., a hidzsri-naptár szerint lejárt 1431.3.21-én). Nemzeti személyazonosító száma: 1028745097 (szaúd-arábiai civil azonosító szám). Egyéb információ: a) az Al-Qaida aktív és legfőbb bombakészítője az Arab-félszigeten; b) 2011 márciusában vélhetően Jemenben bujkált; c) Szaúd-Arábia körözi; d) az INTERPOL narancs színű felhívást (ügyiratszám: #2009/52/OS/CCC, #81) tett közzé róla; e) összeköttetésben áll a következő személyekkel: Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi és Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.3.24.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (más néven a) Ibrahim Hassan Tali Asiri; b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri; c) Ibrahim Hassan al-Asiri; d) Ibrahim Hasan Tali Asiri; e) Ibrahim Hassan Tali Assiri; f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri; g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri; h) Ibrahim al-'Asiri; i) Ibrahim Hassan Al Asiri; j) Abu Saleh; k) Abosslah; l) Abu-Salaah). Címe: Jemen. Születési ideje: a) 1982.4.19., b) 1982.4.18., c) 1402.6.24. (Hidzsri-naptár). Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Útlevélszáma: F654645 (2005.4.30-án kiállított szaúd-arábiai útlevél, érvényessége 2010.3.7-én lejárt, a kiállítási dátuma a hidzsri-naptár szerint: 1426.6.24., a hidzsri-naptár szerint lejárt 1431.3.21-én). Nemzeti személyazonosító száma: 1028745097 (szaúd-arábiai civil azonosító szám). Egyéb információ: a) az al-Kaida aktív és legfőbb bombakészítője az Arab-félszigeten; b) 2011 márciusában vélhetően Jemenben bujkált; c) Szaúd-Arábia körözi; d) összeköttetésben áll a következő személyekkel is: Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi és Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.3.24.” |
| --- | --- |

d)

A „Természetes személyek” részben az „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (más néven a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Címe: Jemen. Születési ideje: a) 1982.4.19., b) 1982.4.18., c) 1402.6.24. (Hidzsri-naptár). Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Útlevélszáma: F654645 (2005.4.30-án kiállított szaúd-arábiai útlevél, érvényessége 2010.3.7-én lejárt, a kiállítási dátuma a hidzsri-naptár szerint: 1426.6.24., a hidzsri-naptár szerint lejárt 1431.3.21-én). Nemzeti személyazonosító száma: 1028745097 (szaúd-arábiai civil azonosító szám). Egyéb információ: a) az Al-Qaida aktív és legfőbb bombakészítője az Arab-félszigeten; b) 2011 márciusában vélhetően Jemenben bujkált; c) Szaúd-Arábia körözi; d) az INTERPOL narancs színű felhívást (ügyiratszám: #2009/52/OS/CCC, #81) tett közzé róla; e) összeköttetésben áll a következő személyekkel: Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Said Ali al-Shihri, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi és Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.3.24.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (más néven a) Ibrahim Hassan Tali Asiri; b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri; c) Ibrahim Hassan al-Asiri; d) Ibrahim Hasan Tali Asiri; e) Ibrahim Hassan Tali Assiri; f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri; g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri; h) Ibrahim al-'Asiri; i) Ibrahim Hassan Al Asiri; j) Abu Saleh; k) Abosslah; l) Abu-Salaah). Címe: Jemen. Születési ideje: a) 1982.4.19., b) 1982.4.18., c) 1402.6.24. (Hidzsri-naptár). Születési helye: Rijád, Szaúd-Arábia. Állampolgársága: szaúd-arábiai. Útlevélszáma: F654645 (2005.4.30-án kiállított szaúd-arábiai útlevél, érvényessége 2010.3.7-én lejárt, a kiállítási dátuma a hidzsri-naptár szerint: 1426.6.24., a hidzsri-naptár szerint lejárt 1431.3.21-én). Nemzeti személyazonosító száma: 1028745097 (szaúd-arábiai civil azonosító szám). Egyéb információ: a) az al-Kaida aktív és legfőbb bombakészítője az Arab-félszigeten; b) 2011 márciusában vélhetően Jemenben bujkált; c) Szaúd-Arábia körözi; d) összeköttetésben áll a következő személyekkel is: Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi és Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.3.24.”

| e) | A „Természetes személyek” részben az „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (más néven a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Születési ideje: 1984.3.2. Születési helye: Bahrein. Állampolgársága: bahreini. Útlevélszáma: 1632207 (bahreini). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2008.10.10.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (más néven a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Születési ideje: 1984.3.2. Születési helye: Bahrein. Állampolgársága: bahreini. Útlevélszáma: 1632207 (bahreini). Egyéb információ: a) eljárt az al-Kaida és a Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) képviseletében, illetve pénzügyi, anyagi és logisztikai támogatást nyújtott azok számára; b) 2007 januárjában az Egyesült Arab Emírségekben letartóztatták annak vádjával, hogy az al-Kaida és a LIFG tagja; c) a 2007 végén az Egyesült Arab Emírségekben történt elítélését követően büntetése fennmaradó részének letöltésére 2008 elején átszállították Bahreinbe; d) 2008-ban szabadulását követően adományszervezési tevékenységeket folytatott az al-Kaida számára, legalább 2012-ben; e) pénzt gyűjtött a táliboknak is. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2008.10.10.” |
| --- | --- |

e)

A „Természetes személyek” részben az „Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (más néven a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Születési ideje: 1984.3.2. Születési helye: Bahrein. Állampolgársága: bahreini. Útlevélszáma: 1632207 (bahreini). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2008.10.10.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Adil Muhammad Mahmud Abd Al-Khaliq (más néven a) Adel Mohamed Mahmoud Abdul Khaliq; b) Adel Mohamed Mahmood Abdul Khaled). Születési ideje: 1984.3.2. Születési helye: Bahrein. Állampolgársága: bahreini. Útlevélszáma: 1632207 (bahreini). Egyéb információ: a) eljárt az al-Kaida és a Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) képviseletében, illetve pénzügyi, anyagi és logisztikai támogatást nyújtott azok számára; b) 2007 januárjában az Egyesült Arab Emírségekben letartóztatták annak vádjával, hogy az al-Kaida és a LIFG tagja; c) a 2007 végén az Egyesült Arab Emírségekben történt elítélését követően büntetése fennmaradó részének letöltésére 2008 elején átszállították Bahreinbe; d) 2008-ban szabadulását követően adományszervezési tevékenységeket folytatott az al-Kaida számára, legalább 2012-ben; e) pénzt gyűjtött a táliboknak is. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2008.10.10.”

| f) | A „Természetes személyek” részben az „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (más néven: a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al- Rahman, i) Al-Libi). Címe: Johannesburg, Dél-Afrika. Születési ideje: 1966. Születési helye: al Aziziyya, Líbia. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: 203037 (Tripoliban kibocsátott líbiai útlevél). Egyéb információ: a) együttműködik az Afghan Support Committee (ASC) és a Revival of Islamic Heritage Society (RIHS), valamint a Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) szervezettel. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.1.11.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (más néven: a) Abd al-Muhsin; b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr; c) Abdul Rahman; d) Abu Anas; e) Ibrahim Abubaker Tantouche; f) Ibrahim Abubaker Tantoush; g) Abd al-Muhsi; h) Abd al- Rahman; i) Abdel Ilah Sabri [hamis személyazonossága hamis dél-afrikai 6910275240086 sz. személyazonosító számához kapcsolódik, amely összefügg hamis 434021161. sz. dél-afrikai útlevélszámával, mindkét okmányt elkobozták]). Címe: Tripoli, Líbia (2014. február). Születési ideje: 1966.2.2. Születési helye: al Aziziyya, Líbia. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: a) líbiai útlevélszám: 203037, a líbiai Tripoliban kibocsátott útlevél; b) líbiai útlevélszám: 347834, Ibrahim Ali Tantoush névre kibocsátva, 2014. február 21-én lejárt). Egyéb információ: a) összeköttetésben áll az Afghan Support Committee (ASC) és a Revival of Islamic Heritage Society (RIHS), valamint a Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) szervezettel. Az Interpol-ENSZ Biztonsági Tanács speciális körözésen való feltüntetéshez fénykép és ujjlenyomatok állnak rendelkezésre. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.1.11.” |
| --- | --- |

f)

A „Természetes személyek” részben az „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (más néven: a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al- Rahman, i) Al-Libi). Címe: Johannesburg, Dél-Afrika. Születési ideje: 1966. Születési helye: al Aziziyya, Líbia. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: 203037 (Tripoliban kibocsátott líbiai útlevél). Egyéb információ: a) együttműködik az Afghan Support Committee (ASC) és a Revival of Islamic Heritage Society (RIHS), valamint a Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) szervezettel. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.1.11.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (más néven: a) Abd al-Muhsin; b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr; c) Abdul Rahman; d) Abu Anas; e) Ibrahim Abubaker Tantouche; f) Ibrahim Abubaker Tantoush; g) Abd al-Muhsi; h) Abd al- Rahman; i) Abdel Ilah Sabri [hamis személyazonossága hamis dél-afrikai 6910275240086 sz. személyazonosító számához kapcsolódik, amely összefügg hamis 434021161. sz. dél-afrikai útlevélszámával, mindkét okmányt elkobozták]). Címe: Tripoli, Líbia (2014. február). Születési ideje: 1966.2.2. Születési helye: al Aziziyya, Líbia. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: a) líbiai útlevélszám: 203037, a líbiai Tripoliban kibocsátott útlevél; b) líbiai útlevélszám: 347834, Ibrahim Ali Tantoush névre kibocsátva, 2014. február 21-én lejárt). Egyéb információ: a) összeköttetésben áll az Afghan Support Committee (ASC) és a Revival of Islamic Heritage Society (RIHS), valamint a Libyan Islamic Fighting Group (LIFG) szervezettel. Az Interpol-ENSZ Biztonsági Tanács speciális körözésen való feltüntetéshez fénykép és ujjlenyomatok állnak rendelkezésre. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.1.11.”

| g) | A „Természetes személyek” részben „Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan). Címe: Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malajzia. Születési idő: a) 1966.1.5., b) 1966.10.5. Születési hely: Muar Johor, Malajzia. Állampolgársága: malajziai. Útlevélszáma: A 11263265. Nemzeti személyazonosító száma: 660105-01-5297 Egyéb információ: a) Anyja neve: Minah Binto Aogist Abd Aziz, b) Jogosítvány száma: D2161572, kiadva Kaliforniában, USA. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.9.9.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Zulkifli Abdul Hir (más néven a) Musa Abdul Hir; b) Muslimin Abdulmotalib; c) Salim Alombra; d) Armand Escalante; e) Normina Hashim; f) Henri Lawi; g) Hendri Lawi; h) Norhana Mohamad; i) Omar Salem; j) Ahmad Shobirin; k) Bin Abdul Hir Zulkifli; l) Abdulhir Bin Hir; m) Hassan; n) Hogalu; o) Hugalu; p) Lagu; q) Marwan [főleg ezen a nevén ismert]). Címe: a) Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malajzia (korábbi tartózkodási hely); b) Maguindanao, Fülöp-szigetek (2015 január). Születési idő: a) 1966.1.5., b) 1966.10.5. Születési hely: Muar Johor, Malajzia. Állampolgársága: malajziai. Útlevélszáma: a) A 11263265, b) Nemzeti személyazonosító száma: 660105-01-5297, c) Jogosítvány száma: D2161572, kiadva Kaliforniában, USA. Egyéb információ: a) az Egyesült Államok Észak-Kaliforniai Körzeti Bírósága, elfogatóparancsot bocsátott ki ellene 2007. augusztus 1-jén; b) megerősítették, hogy 2015 januárjában meghalt Maguindanaoban, a Fülöp-szigeteken; c) anyja neve: Minah Binto Aogist Abd Aziz. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.9.9.” |
| --- | --- |

g)

A „Természetes személyek” részben „Zulkifli Abdul Hir (alias a) Musa Abdul Hir, b) Muslimin Abdulmotalib, c) Salim Alombra, d) Armand Escalante, e) Normina Hashim, f) Henri Lawi, g) Hendri Lawi, h) Norhana Mohamad, i) Omar Salem, j) Ahmad Shobirin, k) Bin Abdul Hir Zulkifli, l) Abdulhir Bin Hir, m) Hassan, n) Hogalu, o) Hugalu, p) Lagu, q) Marwan). Címe: Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malajzia. Születési idő: a) 1966.1.5., b) 1966.10.5. Születési hely: Muar Johor, Malajzia. Állampolgársága: malajziai. Útlevélszáma: A 11263265. Nemzeti személyazonosító száma: 660105-01-5297 Egyéb információ: a) Anyja neve: Minah Binto Aogist Abd Aziz, b) Jogosítvány száma: D2161572, kiadva Kaliforniában, USA. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.9.9.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Zulkifli Abdul Hir (más néven a) Musa Abdul Hir; b) Muslimin Abdulmotalib; c) Salim Alombra; d) Armand Escalante; e) Normina Hashim; f) Henri Lawi; g) Hendri Lawi; h) Norhana Mohamad; i) Omar Salem; j) Ahmad Shobirin; k) Bin Abdul Hir Zulkifli; l) Abdulhir Bin Hir; m) Hassan; n) Hogalu; o) Hugalu; p) Lagu; q) Marwan [főleg ezen a nevén ismert]). Címe: a) Seksyen 17, Shah Alam, Selangor, Malajzia (korábbi tartózkodási hely); b) Maguindanao, Fülöp-szigetek (2015 január). Születési idő: a) 1966.1.5., b) 1966.10.5. Születési hely: Muar Johor, Malajzia. Állampolgársága: malajziai. Útlevélszáma: a) A 11263265, b) Nemzeti személyazonosító száma: 660105-01-5297, c) Jogosítvány száma: D2161572, kiadva Kaliforniában, USA. Egyéb információ: a) az Egyesült Államok Észak-Kaliforniai Körzeti Bírósága, elfogatóparancsot bocsátott ki ellene 2007. augusztus 1-jén; b) megerősítették, hogy 2015 januárjában meghalt Maguindanaoban, a Fülöp-szigeteken; c) anyja neve: Minah Binto Aogist Abd Aziz. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.9.9.”

| 2. | A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” részben a következő bejegyzések módosulnak:






  a) | A „Revival of Islamic Heritage Society (más néven a) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya; b) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent; c) Jamia Ihya Ul Turath; d) RIHS). Címe: a) Pakisztán; b) Afganisztán. Egyéb információ: a) a bejegyzés kizárólag a szervezet pakisztáni és afganisztáni irodáira vonatkozik; b) kapcsolatba hozzák az Abu Bakr al-Jazirivel és az Afghan Support Committee-vel (ASC). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.1.11.”. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Revival of Islamic Heritage Society (más néven a) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent; b) Jamia Ihya ul Turath; c) RIHS; d) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya; e) Al-Furqan Foundation Welfare Trust; f) Al-Furqan Welfare Foundation. Címe: a) Pakisztán; b) Afganisztán. Egyéb információ: a) a bejegyzés kizárólag a szervezet pakisztáni és afganisztáni irodáira vonatkozik, b) összeköttetésben áll az Abu Bakr al-Jazirivel és az Afghan Support Committee-vel (ASC). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.1.11.” |
| --- | --- | --- |

2.

A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” részben a következő bejegyzések módosulnak:

a)

A „Revival of Islamic Heritage Society (más néven a) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya; b) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent; c) Jamia Ihya Ul Turath; d) RIHS). Címe: a) Pakisztán; b) Afganisztán. Egyéb információ: a) a bejegyzés kizárólag a szervezet pakisztáni és afganisztáni irodáira vonatkozik; b) kapcsolatba hozzák az Abu Bakr al-Jazirivel és az Afghan Support Committee-vel (ASC). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.1.11.”. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Revival of Islamic Heritage Society (más néven a) Revival of Islamic Society Heritage on the African Continent; b) Jamia Ihya ul Turath; c) RIHS; d) Jamiat Ihia Al-Turath Al-Islamiya; e) Al-Furqan Foundation Welfare Trust; f) Al-Furqan Welfare Foundation. Címe: a) Pakisztán; b) Afganisztán. Egyéb információ: a) a bejegyzés kizárólag a szervezet pakisztáni és afganisztáni irodáira vonatkozik, b) összeköttetésben áll az Abu Bakr al-Jazirivel és az Afghan Support Committee-vel (ASC). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.1.11.”

| b) | A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” részben az „Al-Haramain Islamic Foundation (Szomália). Címe: Szomália. Egyéb információ: alapítója és korábbi vezetője Aqeel Abdulaziz Aqeel al-Aqeel. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.3.13.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Al-Haramain Islamic Foundation (Szomália). Címe: Szomália. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.3.13.” |
| --- | --- |

b)

A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” részben az „Al-Haramain Islamic Foundation (Szomália). Címe: Szomália. Egyéb információ: alapítója és korábbi vezetője Aqeel Abdulaziz Aqeel al-Aqeel. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.3.13.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Al-Haramain Islamic Foundation (Szomália). Címe: Szomália. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2002.3.13.”

| c) | A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” részben az „Al-Qaida in the Arabian Peninsula (más néven: a) AQAP; b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula; c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab; d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula; e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula; f) Ansar al-Shari'a; g) AAS; h) Al-Qaida in Yemen; i) AQY). Egyéb információ: Hely: Jemen, illetve Szaúd-Arábia. Az Ansar al-Shari'a-t 2011 elején hozta létre az AQAP. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Al-Qaida in the Arabian Peninsula (más néven a) AQAP; b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula; c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab; d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula; e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula; f) Ansar al-Shari'a; g) AAS, h) Al-Qaida in Yemen; i) AQY). Egyéb információ: a) Hely: Jemen vagy Szaúd-Arábia (2004–2006). b) 2009 januárjában alakult meg, amikor az Al-Qaida in Yemen és a szaúd-arábiai al-Kaida egyesítette aktív tagjait; c) az AQAP vezetője Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi; d) Az Ansar al-Shari'a-t 2011 elején hozta létre az AQAP és felelősséget vállalt Jemenben mind kormányzati, mind polgári célpontok ellen elkövetett számos merényletért. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.” |
| --- | --- |

c)

A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” részben az „Al-Qaida in the Arabian Peninsula (más néven: a) AQAP; b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula; c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab; d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula; e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula; f) Ansar al-Shari'a; g) AAS; h) Al-Qaida in Yemen; i) AQY). Egyéb információ: Hely: Jemen, illetve Szaúd-Arábia. Az Ansar al-Shari'a-t 2011 elején hozta létre az AQAP. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Al-Qaida in the Arabian Peninsula (más néven a) AQAP; b) Al-Qaida of Jihad Organization in the Arabian Peninsula; c) Tanzim Qa'idat al-Jihad fi Jazirat al-Arab; d) Al-Qaida Organization in the Arabian Peninsula; e) Al-Qaida in the South Arabian Peninsula; f) Ansar al-Shari'a; g) AAS, h) Al-Qaida in Yemen; i) AQY). Egyéb információ: a) Hely: Jemen vagy Szaúd-Arábia (2004–2006). b) 2009 januárjában alakult meg, amikor az Al-Qaida in Yemen és a szaúd-arábiai al-Kaida egyesítette aktív tagjait; c) az AQAP vezetője Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi; d) Az Ansar al-Shari'a-t 2011 elején hozta létre az AQAP és felelősséget vállalt Jemenben mind kormányzati, mind polgári célpontok ellen elkövetett számos merényletért. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2010.1.19.”

| d) | A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” részben a „Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (más néven a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Pakistani Taliban, d) Tehreek-e-Taliban). Egyéb információ: a) a Tehrik-e Taliban az afgán-pakisztáni határ menti törzsi területeken működik; b) 2007-ben alakult meg, vezetője Hakimullah Mehsud; c) Wali Ur Rehman a TTP dél- vazirisztáni emírje. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.7.29.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (más néven a) Tehrik-I-Taliban Pakistan; b) Tehrik-e-Taliban; c) Pakistani Taliban; d) Tehreek-e-Taliban). Egyéb információ: a) a Tehrik-e Taliban az afgán-pakisztáni határ menti törzsi területeken működik; b) 2007-ben alakult meg, vezetője Maulana Fazlullah. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.7.29.” |
| --- | --- |

d)

A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” részben a „Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (más néven a) Tehrik-I-Taliban Pakistan, b) Tehrik-e-Taliban, c) Pakistani Taliban, d) Tehreek-e-Taliban). Egyéb információ: a) a Tehrik-e Taliban az afgán-pakisztáni határ menti törzsi területeken működik; b) 2007-ben alakult meg, vezetője Hakimullah Mehsud; c) Wali Ur Rehman a TTP dél- vazirisztáni emírje. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.7.29.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) (más néven a) Tehrik-I-Taliban Pakistan; b) Tehrik-e-Taliban; c) Pakistani Taliban; d) Tehreek-e-Taliban). Egyéb információ: a) a Tehrik-e Taliban az afgán-pakisztáni határ menti törzsi területeken működik; b) 2007-ben alakult meg, vezetője Maulana Fazlullah. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.7.29.”

| 1. | A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:






  a) | „The Army Of Emigrants And Supporters (más néven: a) Battalion of Emigrants and Supporters; b) Army of Emigrants and Supporters organization; c) Battalion of Emigrants and Ansar; d) Jaysh al-Muhajirin wal-Ansar (JAMWA); Címe: Jabal Turkuman terület, Latakia kormányzóság, Szíriai Arab Köztársaság; Egyéb információ: Külföldi terrorista harcosok alapították 2013-ban. Hely: Szíriai Arab Köztársaság. Az Iraki és Levantei Iszlám Állam elnevezésű, a listában Al-Qaida in Iraq néven szereplő fegyveres szervezethez kötődik, valamint kapcsolatban áll az Al-Nusrah Front for the People of the Levant szervezettel; A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2015.8.6.”. |
| --- | --- | --- |

1.

A „Jogi személyek, csoportok és szervezetek” rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

a)

„The Army Of Emigrants And Supporters (más néven: a) Battalion of Emigrants and Supporters; b) Army of Emigrants and Supporters organization; c) Battalion of Emigrants and Ansar; d) Jaysh al-Muhajirin wal-Ansar (JAMWA); Címe: Jabal Turkuman terület, Latakia kormányzóság, Szíriai Arab Köztársaság; Egyéb információ: Külföldi terrorista harcosok alapították 2013-ban. Hely: Szíriai Arab Köztársaság. Az Iraki és Levantei Iszlám Állam elnevezésű, a listában Al-Qaida in Iraq néven szereplő fegyveres szervezethez kötődik, valamint kapcsolatban áll az Al-Nusrah Front for the People of the Levant szervezettel; A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2015.8.6.”.

---

| 14.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 215/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 215/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1391 RENDELETE

(2015. augusztus 13.)

a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a számosállategység-együtthatók és a mutatók meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 1200/2009/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló, 2008. november 19-i 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1166/2008/EK rendelet keretet határoz meg a gazdaságok szerkezetére vonatkozó összehasonlítható uniós statisztikák elkészítéséhez és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felméréshez. |
| --- | --- |

(1)

Az 1166/2008/EK rendelet keretet határoz meg a gazdaságok szerkezetére vonatkozó összehasonlítható uniós statisztikák elkészítéséhez és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felméréshez.

| (2) | A 715/2014/EU bizottsági rendelet (2) megállapítja a 2016. évi gazdaságszerkezeti felmérés során begyűjtendő mutatók új jegyzékét. Ezért a fogalommeghatározásokat módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 715/2014/EU bizottsági rendelet (2) megállapítja a 2016. évi gazdaságszerkezeti felmérés során begyűjtendő mutatók új jegyzékét. Ezért a fogalommeghatározásokat módosítani kell.

| (3) | Az összehasonlíthatóság érdekében a mutatók (2) preambulumbekezdésben említett jegyzékében szereplő fogalmakat az Unió egészében egységes módon kell értelmezni és alkalmazni. Ezért módosítani kell a gazdaságszerkezeti felmérésekhez alkalmazandó mutatók fogalommeghatározását. |
| --- | --- |

(3)

Az összehasonlíthatóság érdekében a mutatók (2) preambulumbekezdésben említett jegyzékében szereplő fogalmakat az Unió egészében egységes módon kell értelmezni és alkalmazni. Ezért módosítani kell a gazdaságszerkezeti felmérésekhez alkalmazandó mutatók fogalommeghatározását.

| (4) | Az 1200/2009/EK bizottsági rendelet (3) II. mellékletét össze kell hangolni a mutatók (2) preambulumbekezdésben említett új jegyzékével. |
| --- | --- |

(4)

Az 1200/2009/EK bizottsági rendelet (3) II. mellékletét össze kell hangolni a mutatók (2) preambulumbekezdésben említett új jegyzékével.

| (5) | Az 1200/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1200/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak a 72/279/EGK tanácsi határozattal (4) létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak a 72/279/EGK tanácsi határozattal (4) létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1200/2009/EK rendelet II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletében található szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 321., 2008.12.1., 16. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. június 26-i 715/2014/EU rendelete a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a 2016. évi gazdaságszerkezeti felmérés során begyűjtendő mutatók felsorolása tekintetében történő módosításáról (HL L 190., 2014.6.28., 8. o.).

2

(3)  A Bizottság 2009. november 30-i 1200/2009/EK rendelete a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a számosállategység-együtthatók és a mutatók meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 329., 2009.12.15., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 1972. július 31-i 72/279/EGK határozata az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság felállításáról (HL L 179., 1972.8.7., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Az uniós gazdaságszerkezeti felmérésekhez alkalmazandó mutatók fogalommeghatározásai
   (1)

I.   ÁLTALÁNOS MUTATÓK

A gazdaság helye

A gazdaság helyét az 1166/2008/EK rendelet 2. cikkének e) pontja határozza meg.

NUTS 3 régiók

Az a NUTS 3 régió (a 31/2011/EU bizottsági rendeletnek (2) megfelelően), ahol a gazdaság található.

A gazdaság kedvezőtlen adottságú területen (KAT) található?

A KAT-ra vonatkozó adatokat az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 32. cikkével összhangban kell megadni.

L– a gazdaság kedvezőtlen adottságú, a hegyvidéki területeken kívüli, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területen, vagy egyéb, sajátos hátrányokkal rendelkező területen található.

M– a gazdaság kedvezőtlen adottságú, hegyvidéki területen található.

N– normál terület (nem KAT).

A gazdaság jogállása

A gazdaság jogállása a gazdálkodó jogállásától függ.

A gazdaság közbirtok részét képezi?

A »közbirtok részét képező mezőgazdasági egység« olyan, adatgyűjtés és nyilvántartás céljából létrehozott virtuális egység, amely a gazdaság által hasznosított, ám közvetlenül nem hozzá tartozó mezőgazdasági területet foglal magában, azaz olyan területet, amelyre használati jog vonatkozik.

A gazdaságért a jogi és gazdasági felelősséget:

| | egy természetes személy viseli-e, aki az egyéni gazdálkodó, amennyiben a gazdaság önálló?

  Olyan önálló természetes személy, aki olyan gazdaság gazdálkodója, amelyet sem közös irányítás, sem más hasonló viszony nem köt más gazdálkodók gazdaságához.
  Ha az előző kérdésre a válasz igen, akkor ez a személy (a gazdálkodó) egyben a gazdaság irányítója is?
  Ha ez a személy nem a gazdaság irányítója, akkor az irányító a gazdálkodó családtagja-e?
  Ha a gazdaság irányítója a gazdálkodó családtagja, akkor a gazdálkodó házastársa-e? |
| --- | --- |

egy természetes személy viseli-e, aki az egyéni gazdálkodó, amennyiben a gazdaság önálló?

Olyan önálló természetes személy, aki olyan gazdaság gazdálkodója, amelyet sem közös irányítás, sem más hasonló viszony nem köt más gazdálkodók gazdaságához.

Ha az előző kérdésre a válasz igen, akkor ez a személy (a gazdálkodó) egyben a gazdaság irányítója is?

Ha ez a személy nem a gazdaság irányítója, akkor az irányító a gazdálkodó családtagja-e?

Ha a gazdaság irányítója a gazdálkodó családtagja, akkor a gazdálkodó házastársa-e?

| | társas gazdaság esetében egy vagy több olyan természetes személy viseli-e, aki(k) tag(ok)?

  Egy társas egyéni gazdaság tagjai természetes személyek, akik együttesen vagy tulajdonosai vagy bérlői, vagy más módon közös vezetői egy gazdaságnak, vagy saját független gazdaságaikat irányítják úgy, mintha azok egy gazdaságot alkotnának. Ezt az együttműködést vagy a jogszabályok vagy írásbeli megállapodás szerint kell megvalósítani. |
| --- | --- |

társas gazdaság esetében egy vagy több olyan természetes személy viseli-e, aki(k) tag(ok)?

Egy társas egyéni gazdaság tagjai természetes személyek, akik együttesen vagy tulajdonosai vagy bérlői, vagy más módon közös vezetői egy gazdaságnak, vagy saját független gazdaságaikat irányítják úgy, mintha azok egy gazdaságot alkotnának. Ezt az együttműködést vagy a jogszabályok vagy írásbeli megállapodás szerint kell megvalósítani.

| | jogi személy viseli-e?

  Olyan jogalany, amely nem természetes személy, de a magánszemélyeket megillető, illetve terhelő jogok és kötelezettségek alanya, például pert indíthat és perelhető (általános jog- és ügyleti képességgel rendelkezik). |
| --- | --- |

jogi személy viseli-e?

Olyan jogalany, amely nem természetes személy, de a magánszemélyeket megillető, illetve terhelő jogok és kötelezettségek alanya, például pert indíthat és perelhető (általános jog- és ügyleti képességgel rendelkezik).

Birtokhasználat típusa (a gazdálkodóra vonatkozóan) és gazdálkodási rendszer

Hasznosított mezőgazdasági terület:

A hasznosított mezőgazdasági terület a gazdaság által használt szántó, állandó rét és legelő, ültetvények és konyhakertek összes területe, függetlenül a használat típusától, illetve attól, hogy azt közbirtok részeként használják-e.

Tulajdonosi gazdálkodás

Olyan hasznosított mezőgazdasági terület, amely a gazdaság művelése alatt áll, és azt a gazdálkodó tulajdonosként, haszonélvezőként, örökhaszonbérlőként vagy más, ezzel egyenértékű birtokhasználat szerint műveli.

Bérlői gazdálkodás

Előzetes megállapodás szerint (készpénzben, természetben vagy egyéb szolgáltatás útján) fizetett bérleti díj ellenében, írásbeli vagy szóbeli bérleti szerződés alapján a gazdaság által hasznosított mezőgazdasági terület. Egy hasznosított mezőgazdasági terület csak egy gazdasághoz tartozhat. Ha egy hasznosított mezőgazdasági területet a referenciaévben több gazdaság is bérelt, rendszerint ahhoz a gazdasághoz tartozónak kell tekinteni, amelyhez a felmérés referencianapján kapcsolódik, vagy amely az adott év során a leghosszabb ideig bérelte.

Részes művelés vagy más módozatok

| a) | A részes művelés alatt álló mezőgazdasági terület az a hasznosított mezőgazdasági terület (vagy akár teljes gazdaság), amelyet a föld tulajdonosa és a részes művelő írásbeli vagy szóbeli részes művelési szerződés alapján közösen művel. A részes művelésű terület (akár gazdasági, akár fizikai) hozamán a két fél megállapodás szerinti arányban osztozik. |
| --- | --- |

a)

A részes művelés alatt álló mezőgazdasági terület az a hasznosított mezőgazdasági terület (vagy akár teljes gazdaság), amelyet a föld tulajdonosa és a részes művelő írásbeli vagy szóbeli részes művelési szerződés alapján közösen művel. A részes művelésű terület (akár gazdasági, akár fizikai) hozamán a két fél megállapodás szerinti arányban osztozik.

| b) | Az egyéb birtokviszony alapján megművelt mezőgazdasági terület az a hasznosított mezőgazdasági terület, amely az előző pontok egyike alá sem tartozik. |
| --- | --- |

b)

Az egyéb birtokviszony alapján megművelt mezőgazdasági terület az a hasznosított mezőgazdasági terület, amely az előző pontok egyike alá sem tartozik.

Közbirtok

A közbirtok a gazdaság által hasznosított, ám közvetlenül nem hozzá tartozó mezőgazdasági terület, azaz használati jog vonatkozik rá.

Biogazdálkodás

Az i. 834/2007/EK tanácsi rendeletben (4) vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban és ii. az ökológiai termelésre vonatkozó megfelelő nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározott bizonyos előírások és szabályok szerint folytatott mezőgazdasági termelési gyakorlatok.

A gazdaság összes hasznosított mezőgazdasági területe, amelyen biogazdálkodási gyakorlatot folytatnak, és erről a nemzeti vagy európai uniós szabályok szerint tanúsítvány van

A gazdaság hasznosított mezőgazdasági területének az a hányada, amelyen a termelés teljes mértékben megfelel a gazdasági szintű ökológiai termelési elveknek, i. a 834/2007/EK rendeletben vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, és ii. az ökológiai termelés tanúsítására vonatkozó, megfelelő nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározottak szerint.

A gazdaság összes mezőgazdasági hasznosítású területe, amelyen folyamatban van a biogazdálkodási gyakorlatra való áttérés, amelyről majd a nemzeti vagy európai uniós szabályok szerinti tanúsítvány lesz

A gazdaság hasznosított mezőgazdasági területének az a része, amelyen biogazdálkodási gyakorlatot folytatnak, de amelyeken a gazdasági szintű biogazdálkodási elveknek való teljes megfelelés elismeréséhez meghatározott, i. a 834/2007/EK rendeletben, vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, és ii. az ökológiai termelés tanúsítására vonatkozó megfelelő nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározottak szerinti átmeneti időszak még nem telt el.

A gazdaság alábbi hasznosítású földterülete, ahol a nemzeti vagy európai uniós szabályok szerinti biogazdálkodási gyakorlatot folytatnak és erről tanúsítvány van, vagy pedig folyamatban van az ezekre való áttérés

A gazdaság hasznosított mezőgazdasági területe, amelyen vagy biogazdálkodási gyakorlatot folytatnak és erről tanúsítvány van, vagy pedig folyamatban van az ezekre való áttérés, és erről tanúsítvány lesz, i. a 834/2007/EK rendeletben vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, és ii. az ökológiai termelésre vonatkozó megfelelő nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározott bizonyos előírások és szabályok szerint, növénykategóriánkénti bontásban.

A biogazdálkodáshoz kapcsolódó különböző növénykategóriák felsorolása az alábbiakban található. A növények meghatározása a II. szakaszban (Földterület) szerepel.

| | Gabonafélék szemes terménynek (vetőmag is): |
| --- | --- |

Gabonafélék szemes terménynek (vetőmag is):

| | Száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, valamint a gabonafélék és hüvelyesek keverékét) |
| --- | --- |

Száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, valamint a gabonafélék és hüvelyesek keverékét)

| | Burgonya (újburgonya és a vetőburgonya is) |
| --- | --- |

Burgonya (újburgonya és a vetőburgonya is)

| | Cukorrépa (vetőmag nem) |
| --- | --- |

Cukorrépa (vetőmag nem)

| | Olajos magvúak |
| --- | --- |

Olajos magvúak

| | Friss zöldségfélék, dinnyék és szamóca |
| --- | --- |

Friss zöldségfélék, dinnyék és szamóca

| | Legelő és rét, kivéve a külterjes legelőt |
| --- | --- |

Legelő és rét, kivéve a külterjes legelőt

| | Gyümölcsös és bogyós ültetvények |
| --- | --- |

Gyümölcsös és bogyós ültetvények

| | Citrusültetvények |
| --- | --- |

Citrusültetvények

| | Olajfaültetvények |
| --- | --- |

Olajfaültetvények

| | Szőlőültetvények |
| --- | --- |

Szőlőültetvények

| | Egyéb növények (rostnövények stb.), külterjes legelő is |
| --- | --- |

Egyéb növények (rostnövények stb.), külterjes legelő is

A nemzeti vagy az európai uniós szabályok szerint tanúsított és állattenyésztésre alkalmazott biogazdálkodási módszerek:

A gazdaságban tartott állatok száma, ahol az állattartás egésze vagy egy része teljes mértékben megfelel a gazdasági szintű biogazdálkodási elveknek, i. a 834/2007/EK rendeletben vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban; és ii. az ökológiai termelés tanúsítására vonatkozó megfelelő nemzeti szabályokban meghatározottak szerint, állatkategóriánkénti bontásban.

Az állatállományok meghatározása a III. szakaszban (Állatállomány) szerepel.

| | Szarvasmarhafélék |
| --- | --- |

Szarvasmarhafélék

| | Sertés |
| --- | --- |

Sertés

| | Juh és kecske |
| --- | --- |

Juh és kecske

| | Baromfi |
| --- | --- |

Baromfi

| | Egyéb állatok |
| --- | --- |

Egyéb állatok

A gazdaságban folyó termelés célja

Értékalapon a gazdaság végtermékeinek több mint 50 %-a saját fogyasztást elégít ki

A háztartás az a családi egység, amelybe a gazdálkodó tartozik, és amelyben a háztartás tagjai ugyanazon a lakóhelyen osztoznak, jövedelmük és vagyonuk egészét vagy egy részét megosztják egymással, és bizonyos árukat és szolgáltatásokat – elsősorban a lakhatást és az élelmet – közösen fogyasztanak el, illetve vesznek igénybe.

Az e mutató alatt említettek szerint a végtermék a felhasználható kibocsátásnak a mezőgazdasági számlarendszerben szereplő fogalommeghatározását követi (5).

A végfogyasztóknak történő közvetlen értékesítés a gazdaság teljes értékesítésének több mint 50 %-át teszi ki

A végfogyasztóknak történő közvetlen értékesítés a saját termelésű, feldolgozott vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek gazdaság általi értékesítését jelenti közvetlenül a fogyasztók számára, saját fogyasztásukra. A százalékos arányt a pénzben mért érték alapján kell kiszámítani, függetlenül attól, hogy az értékesítésért pénzben, természetben vagy más módon fizettek.

II.   FÖLDTERÜLET

A gazdaság teljes területe a hasznosított mezőgazdasági területből (szántó, állandó legelő és rét, ültetvények és konyhakertek) és az egyéb földterületekből (nem hasznosított mezőgazdasági terület, erdős terület és egyéb földterület) áll.

Szántó

Rendszeresen, általában vetésforgó rendszerben művelt (szántott vagy megművelt) terület.

A vetésforgó azt a gyakorlatot jelenti, hogy egy adott területen az egyéves növények egy előre meghatározott terv vagy sorrend szerint követik egymást az egymás után következő gazdasági években, így az ugyanazon fajhoz tartozó növényeket nem termesztik megszakítás nélkül ugyanazon a területen. A növényeket rendszerint évenként váltják, de lehetnek több évig helyben maradók is. A szántóföld ültetvényektől vagy állandó legelőtől és réttől történő megkülönböztetéséhez ötéves küszöbértéket alkalmaznak. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a földterületet legalább öt éven keresztül ugyanazzal a növénnyel hasznosítják, miközben a korábbi növényt nem távolítják el, és nem telepítenek újat, a kérdéses terület nem minősül szántónak.

Gabonafélék szemes terménynek (vetőmag is):

A szemes terményként betakarított gabonával bevetett összes területet felhasználástól függetlenül itt kell feljegyezni (beleértve a megújuló energia előállításához használt gabonaféléket is).

| | Közönséges búza és tönköly


  Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. és Triticum monococcum L. |
| --- | --- |

Közönséges búza és tönköly

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. és Triticum monococcum L.

| | Durumbúza


  Triticum durum Desf. |
| --- | --- |

Durumbúza

Triticum durum Desf.

| | Rozs


  Secale cereale L.; ide tartoznak a rozs és egyéb őszi vetésű gabonák keverékei (kétszeres). |
| --- | --- |

Rozs

Secale cereale L.; ide tartoznak a rozs és egyéb őszi vetésű gabonák keverékei (kétszeres).

| | Árpa


  Hordeum vulgare L. |
| --- | --- |

Árpa

Hordeum vulgare L.

| | Zab

  Avena sativa L.; ide tartoznak a zab és egyéb tavaszi vetésű gabonák keverékei. |
| --- | --- |

Zab

Avena sativa L.; ide tartoznak a zab és egyéb tavaszi vetésű gabonák keverékei.

| | Szemes kukorica

  A szemes terményként betakarított kukorica (Zea mays L.). |
| --- | --- |

Szemes kukorica

A szemes terményként betakarított kukorica (Zea mays L.).

| | Rizs


  Oryza sativa L. |
| --- | --- |

Rizs

Oryza sativa L.

| | Egyéb gabonafélék szemes terménynek

  A tiszta kultúraként vetett, szemes terményként betakarított, az előző pontok alatt másutt nyilvántartásba nem vett gabonafélék. |
| --- | --- |

Egyéb gabonafélék szemes terménynek

A tiszta kultúraként vetett, szemes terményként betakarított, az előző pontok alatt másutt nyilvántartásba nem vett gabonafélék.

Száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, és a gabonafélék és hüvelyesek keverékét)

Elsősorban fehérjetartalmuk miatt vetett és betakarított növények.

A szemes terménynek betakarított száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények összes területét felhasználástól függetlenül itt kell feljegyezni (beleértve a megújuló energia előállításához használt növényeket is).

ebből borsó, lóbab és édes csillagfürt

Tiszta kultúrában vetett, száraz, szemes terményként betakarított Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp.

Burgonya (újburgonya és vetőburgonya is)

Solanum tuberosum L.

Cukorrépa (vetőmag nem)

Beta vulgaris L. cukoripari és alkoholgyártási felhasználásra (ideértve az energiaelőállítást is).

Takarmányozásra használt gumósok és káposztafélék (vetőmag nem)

Elsősorban takarmányozásra használt takarmányrépa (Beta vulgaris L.) és a káposztafélék családjába tartozó növények, függetlenül attól, hogy a gyökeret vagy a szárat takarítják be, és egyéb, főleg gyökereik, gumóik takarmányozási célú felhasználásért termesztett, máshol nem említett növények.

Ipari növények

Olyan növények, amelyeket rendszerint nem árusítanak közvetlen felhasználás céljából, mert a végfelhasználást megelőzően ipari feldolgozáson kell átesniük.

Az ipari növényekkel bevetett összes területet felhasználástól függetlenül itt kell feljegyezni (beleértve a megújuló energia előállításához használt növényeket is).

| | Dohány


  Nicotiana tabacum L. |
| --- | --- |

Dohány

Nicotiana tabacum L.

| | Komló


  Humulus lupulus L. |
| --- | --- |

Komló

Humulus lupulus L.

| | Gyapot

  Rostjáért, valamint olajos magjáért betakarított Gossypium spp. |
| --- | --- |

Gyapot

Rostjáért, valamint olajos magjáért betakarított Gossypium spp.

| | Káposztarepce és réparepce

  Száraz, szemes terményként betakarított, olaj előállítása céljából termesztett Brassica napus L. (partim) és Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs. |
| --- | --- |

Káposztarepce és réparepce

Száraz, szemes terményként betakarított, olaj előállítása céljából termesztett Brassica napus L. (partim) és Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs.

| | Napraforgó

  Száraz, szemes terményként betakarított Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

Napraforgó

Száraz, szemes terményként betakarított Helianthus annuus L.

| | Szója

  Száraz, szemes terményként betakarított Glycine max L. Merril. |
| --- | --- |

Szója

Száraz, szemes terményként betakarított Glycine max L. Merril.

| | Lenmag (olajlen)

  Száraz, szemes terményként betakarított, főként olaj előállítása céljából termesztett Linum usitatissimum L. fajták. |
| --- | --- |

Lenmag (olajlen)

Száraz, szemes terményként betakarított, főként olaj előállítása céljából termesztett Linum usitatissimum L. fajták.

| | Egyéb olajos magvúak

  Máshol nem említett, főleg olajtartalmuk miatt termesztett, száraz, szemes terményként betakarított egyéb növények. |
| --- | --- |

Egyéb olajos magvúak

Máshol nem említett, főleg olajtartalmuk miatt termesztett, száraz, szemes terményként betakarított egyéb növények.

| | Len

  Főként rostok előállítása céljából termesztett Linum usitatissimum L. fajták. |
| --- | --- |

Len

Főként rostok előállítása céljából termesztett Linum usitatissimum L. fajták.

| | Kender


  Cannabis sativa L. |
| --- | --- |

Kender

Cannabis sativa L.

| | Egyéb rostnövények

  Máshol nem említett, főleg rosttartalmuk miatt termesztett egyéb növények. |
| --- | --- |

Egyéb rostnövények

Máshol nem említett, főleg rosttartalmuk miatt termesztett egyéb növények.

| | Illóolajnövények, gyógyhatású és fűszernövények

  Gyógyszerészeti célra, parfümgyártásra vagy emberi fogyasztásra szánt növények vagy növényi részek.
  A fűszernövények abban különböznek a zöldségféléktől, hogy azokat kis mennyiségben alkalmazzák, és az étel anyaga helyett annak ízét adják. |
| --- | --- |

Illóolajnövények, gyógyhatású és fűszernövények

Gyógyszerészeti célra, parfümgyártásra vagy emberi fogyasztásra szánt növények vagy növényi részek.

A fűszernövények abban különböznek a zöldségféléktől, hogy azokat kis mennyiségben alkalmazzák, és az étel anyaga helyett annak ízét adják.

| | Egyéb, máshová nem sorolt ipari növények

  Máshol nem említett egyéb ipari növények.
  A kizárólag megújuló energia előállításához használt növények területe ide tartozik. |
| --- | --- |

Egyéb, máshová nem sorolt ipari növények

Máshol nem említett egyéb ipari növények.

A kizárólag megújuló energia előállításához használt növények területe ide tartozik.

Friss zöldségfélék, dinnyék és szamóca, ebből:

Szabadföld vagy alacsony (nem járható) védőtakarás

Szabadföldön vagy alacsony (nem járható) védőtakarás alatt termesztett friss zöldségfélék, dinnyék, szamóca.

Szántóföld

Más mezőgazdasági növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék, dinnyék és szamóca.

Árutermelő kertészet

Csak kertészeti növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék, dinnye és szamóca.

Üvegház vagy más (járható) védőtakarás

Olyan növények, amelyek tenyészidejük teljes vagy túlnyomó részében növényházban vagy rögzített, illetve mozgatható magas védőtakarás (üveg, illetve rideg műanyag vagy fólia) alatt növekednek.

Virágok és dísznövények (a faiskolákat kivéve)

Szabadföld vagy alacsony (nem járható) védőtakarás

Virágok és dísznövények (a faiskolák kivételével), szabadföldön vagy alacsony (nem járható) védőtakarás alatt.

Üvegház vagy más (járható) védőtakarás

Virágok és dísznövények (a faiskolák kivételével), amelyek tenyészidejük teljes vagy túlnyomó részében növényházban, vagy rögzített illetve mozgatható magas védőtakarás (üveg, illetve rideg műanyag vagy fólia) alatt növekednek.

Takarmánynövények zölden betakarítva

Minden, főként állati takarmányozásra, megújuló energia (például silókukoricából előállított biomassza) előállítására vagy zöldtrágyának szánt, zölden betakarított szántóföldi növény, nevezetesen a gabonafélék, fűfélék, hüvelyes vagy ipari növények és egyéb szántóföldi növények zölden betakarítva és/vagy felhasználva.

A növényeket más növényekkel vetésforgóban termesztik és azok ugyanazt a területet öt évnél rövidebb ideig foglalják el (egyéves vagy évelő takarmánynövények).

Ide tartoznak a nem a gazdaságban felhasznált, hanem más gazdaságoknak vagy az iparnak közvetlen felhasználás céljából értékesített növények is.

Időszaki gyep

A rendes vetésforgó részeként, legeltetésre, szénának vagy silózásra szánt fűfélékkel vagy fűkeverékekkel vetett terület, amely legalább egy gazdasági éven keresztül, de öt évnél rövidebb ideig van a területen. Az újbóli vetés előtt a területet szántással vagy más módon törik fel, vagy a növényeket másként, például gyomirtó szerrel pusztítják el.

Ide tartoznak a túlnyomórészt fűfélék és egyéb takarmánynövények (rendszerint hüvelyesek) legeltetett, zölden vagy száraz szénaként betakarított keverékei.

Egyéb takarmánynövények zölden betakarítva

Más egyéves vagy évelő (kevesebb mint öt évre vetett) takarmánynövények, a zölden betakarított növényekre vonatkozó szakaszban leírtaknak megfelelően.

Silókukorica

Minden olyan, elsősorban silózásra termesztett kukorica (Zea mays L.), amelyet nem szemes terményként takarítanak be (teljes cső, növényrészek vagy a teljes növény).

Ide tartozik az állatok által közvetlenül (silózás nélkül) fogyasztott zöld kukorica, továbbá a takarmányozáshoz vagy silózáshoz, valamint megújuló energia előállításához betakarított teljes csövek (szemek, csutka, csuhé).

Pillangós zöldtakarmányok

Elsősorban takarmányozásra termesztett és zölden, teljes egészében betakarított hüvelyesek.

Ide tartozik a túlnyomórészt hüvelyes (rendszerint > 80 %) takarmánynövények és füvek zölden vagy száraz szénaként betakarított keveréke.

Egyéb, máshová nem sorolt takarmánynövények zölden betakarítva

Máshol nem említett, zölden betakarított, elsősorban állati takarmányozási célú egyéb szántóföldi növények.

Szántóföldi vetőmagvak és palánták

Olyan területek, amelyeken értékesítési céllal termesztenek vetőmagot és palántákat, a gabonafélék, a rizs, a száraz hüvelyesek, a burgonya és az olajos magvúak kivételével. Ide tartoznak azok a területek, amelyeken értékesítési céllal termesztenek vetőmagnak zöldtakarmányt és gumósokat, valamint vetőmagot és palántát zöldség- és virágtermesztéshez stb.

Egyéb szántóföldi növények

A másutt nem szereplő szántóföldi növények.

Ugar

Minden olyan szántóterület, amely – tekintet nélkül arra, hogy művelés alatt áll-e vagy sem – a vetésforgó része, vagy jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartott földterület (GAEC (6)), de amelyen egy teljes gazdasági évig nincs betakarítás.

Az ugar legfőbb jellemzője, hogy rendszerint a gazdasági év teljes időtartamára pihentetik.

Az ugar lehet:

| 1. | kopár terület növények nélkül; |
| --- | --- |

1.

kopár terület növények nélkül;

| 2. | spontán természetes növényzetű terület, amely takarmányozással hasznosítható vagy beszántható; |
| --- | --- |

2.

spontán természetes növényzetű terület, amely takarmányozással hasznosítható vagy beszántható;

| 3. | kizárólag zöldtrágya termesztése céljából bevetett terület (zöld ugar). |
| --- | --- |

3.

kizárólag zöldtrágya termesztése céljából bevetett terület (zöld ugar).

Konyhakertek

A gazdálkodó és a háztartása általi saját fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek termelésére szolgáló, a mezőgazdasági terület többi részétől rendszerint elkülönített területek, és felismerhetően konyhakertek.

Kizárólag kivételes esetben értékesíti a gazdaság az e területekről származó termékfelesleget. Azok a területek, amelyeken a termelt termékeket rendszeresen piacon értékesítik, más pont alá tartoznak, még akkor is, ha a termékek egy részét a gazdálkodó és a háztartása fogyasztja.

Állandó legelő és rét

Folyamatosan (legalább öt éve) lágyszárú takarmánynövények – műveléses (vetés) vagy természetes (maghullatásos szaporodás) úton történő – termesztésére használt, a gazdaság vetésforgójában nem szereplő terület.

A terület legeltethető, illetve silózás vagy széna céljából kaszálható, vagy megújuló energia előállítására használható.

Legelő és rét, kivéve a külterjes legelőt

Állandó legelő és rét jó vagy közepes minőségű talajokon. Ezek a területek rendszerint intenzív legeltetésre használhatók.

Külterjes legelő

Olyan, rendszerint dombos, nagy magasságban fekvő, rossz talajminőségű, kis hozamú állandó gyep, amelyet általában nem javítanak trágyázással, műveléssel, újravetéssel vagy drénezéssel.

Ezek a területek rendszerint csak külterjes legeltetéssel hasznosíthatók, és rendszerint nem vagy külterjes módon kaszálják; nem képesek eltartani nagy állománysűrűségű állatállományt.

A termelésből kivont, támogatásra jogosult állandó legelő és rét

Termelésből kivont állandó legelők és rétek, amelyeket az 1782/2003/EK tanácsi rendeletben (7), vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban meghatározottak szerint jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartanak, és pénzügyi támogatásra jogosultak.

Ültetvények

Az állandó gyep kivételével az olyan, nem vetésforgóban termesztett növények, amelyek hosszú időre foglalják el a területet, és több éven keresztül teremnek.

Gyümölcsös és bogyós ültetvények

Olyan területek, amelyeken gyümölcstermő fák, cserjék és évelő bogyós növények – a szamóca kivételével – találhatók. A gyümölcsösök lehetnek összefüggőek, amikor a fák egymáshoz való távolsága minimális, vagy lehetnek nem összefüggőek, amikor a távolság nagy.

Gyümölcsfajok, ebből:

| | Mérsékelt égövi gyümölcsfajok

  A mérsékelt éghajlati övben gyümölcs előállítására hagyományosan termesztett gyümölcsfaültetvények. |
| --- | --- |

Mérsékelt égövi gyümölcsfajok

A mérsékelt éghajlati övben gyümölcs előállítására hagyományosan termesztett gyümölcsfaültetvények.

| | Szubtrópusi égövi gyümölcsfajok

  A szubtrópusi éghajlati övben gyümölcs előállítására hagyományosan termesztett gyümölcsfaültetvények. |
| --- | --- |

Szubtrópusi égövi gyümölcsfajok

A szubtrópusi éghajlati övben gyümölcs előállítására hagyományosan termesztett gyümölcsfaültetvények.

Bogyósgyümölcs-fajok

A mérsékelt és szubtrópusi éghajlati övben bogyós gyümölcs előállítására hagyományosan termesztett, bogyós ültetvények.

Héjasok

A mérsékelt és szubtrópusi éghajlati övben hagyományosan termesztett, héjas ültetvények.

Citrusültetvények

Citrusfélék (Citrus spp.) ültetvényei.

Olajfaültetvények

Olea europea L. ültetvényei.

| | Szokásosan étkezési olajbogyó termesztése

  A szokásosan étkezési olajbogyót termő fajták ültetvényei. |
| --- | --- |

Szokásosan étkezési olajbogyó termesztése

A szokásosan étkezési olajbogyót termő fajták ültetvényei.

| | Szokásosan olajkészítésre szánt olajbogyó termesztése

  A szokásosan olajkészítésre szánt olajbogyót termő fajták ültetvényei. |
| --- | --- |

Szokásosan olajkészítésre szánt olajbogyó termesztése

A szokásosan olajkészítésre szánt olajbogyót termő fajták ültetvényei.

Szőlő, amely terméke rendszerint:

Vitis vinifera L. ültetvényei.

| | Minőségi bor

  Olyan, rendszerint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) ellátott minőségi borok előállítására termesztett szőlőfajták, amelyek megfelelnek i. a 479/2008/EK tanácsi rendelet (8) vagy adott esetben a legújabb jogszabályok, és ii. a megfelelő nemzeti szabályok követelményeinek.
  Olyan, rendszerint oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) ellátott minőségi borok előállítására termesztett szőlőfajták, amelyek megfelelnek i. a 479/2008/EK rendelet vagy adott esetben a legújabb jogszabályok, és ii. a megfelelő nemzeti szabályok követelményeinek. |
| --- | --- |

Minőségi bor

Olyan, rendszerint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) ellátott minőségi borok előállítására termesztett szőlőfajták, amelyek megfelelnek i. a 479/2008/EK tanácsi rendelet (8) vagy adott esetben a legújabb jogszabályok, és ii. a megfelelő nemzeti szabályok követelményeinek.

Olyan, rendszerint oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) ellátott minőségi borok előállítására termesztett szőlőfajták, amelyek megfelelnek i. a 479/2008/EK rendelet vagy adott esetben a legújabb jogszabályok, és ii. a megfelelő nemzeti szabályok követelményeinek.

| | Egyéb bor

  Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint nem OEM-mel és OFJ-vel ellátott borok előállítása céljából termesztenek. |
| --- | --- |

Egyéb bor

Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint nem OEM-mel és OFJ-vel ellátott borok előállítása céljából termesztenek.

| | Csemegeszőlő

  Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint csemegeszőlő előállítására szánnak. |
| --- | --- |

Csemegeszőlő

Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint csemegeszőlő előállítására szánnak.

| | Mazsola

  Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint mazsola előállítására szánnak. |
| --- | --- |

Mazsola

Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint mazsola előállítására szánnak.

Faiskolák

Olyan területek, amelyeken fiatal fás szárú növényeket nevelnek szabadföldön, későbbi átültetésre:

| a) | szőlőoltvány-iskolák; |
| --- | --- |

a)

szőlőoltvány-iskolák;

| b) | gyümölcsfaiskolák és dugványiskolák; |
| --- | --- |

b)

gyümölcsfaiskolák és dugványiskolák;

| c) | díszfaiskolák; |
| --- | --- |

c)

díszfaiskolák;

| d) | kereskedelmi erdészeti faiskolák (kivéve azokat, amelyek az erdőterületen belül találhatók és a gazdaság saját szükségleteit elégítik ki); |
| --- | --- |

d)

kereskedelmi erdészeti faiskolák (kivéve azokat, amelyek az erdőterületen belül találhatók és a gazdaság saját szükségleteit elégítik ki);

| e) | kertekbe, parkokba, utak mellé és töltésekre szánt fák és cserjék (pl. sövénynövények, rózsák és más díszcserjék, tűlevelű dísznövények), beleértve minden esetben az alanyt és a magoncot. |
| --- | --- |

e)

kertekbe, parkokba, utak mellé és töltésekre szánt fák és cserjék (pl. sövénynövények, rózsák és más díszcserjék, tűlevelű dísznövények), beleértve minden esetben az alanyt és a magoncot.

Egyéb ültetvények

Olyan szabadföldi ültetvények, amelyek nem tartoznak az előző cím alá, különösen a fonásra és szövésre szánt, általában évente betakarított növények, valamint a hasznosított mezőgazdasági területen kereskedelmi célból – például karácsonyfának – ültetett fák.

Üvegházi ültetvények

Egyéb földterület

Az »Egyéb földterület« címszó alá tartozik a nem hasznosított mezőgazdasági terület (olyan mezőgazdasági terület, amelyet gazdasági, szociális vagy más okból már nem művelnek, és nem része a vetésforgónak), az erdővel borított, valamint az épületek, gazdasági udvarok, utak, tavak, kőfejtők, terméketlen földek, sziklák stb. által elfoglalt egyéb területek.

Nem hasznosított mezőgazdasági terület

Olyan korábban mezőgazdasági művelés alatt álló terület, amely a felmérés évében gazdasági, szociális vagy más okból már nem áll művelés alatt, és nem része a vetésforgónak, azaz mezőgazdasági hasznosítását nem tervezik.

Az ilyen területet a gazdaságban általában rendelkezésre álló erőforrások segítségével újra művelés alá lehet vonni.

Erdős terület

Fákkal vagy erdei cserjékkel borított terület, beleértve az erdőn belüli vagy kívüli nyárfatelepítéseket, az erdőterületen lévő és a gazdaság saját szükségleteit kielégítő erdészeti faiskolákat, valamint az erdei létesítményeket (erdei utak, faanyagtárolók stb.).

ebből rövid rotációs idejű sarjerdő

Fás szárú növények termesztése céljából fenntartott erdőterület, ahol a rotációs idő 20 év vagy rövidebb.

A rotációs idő a fák első vetésétől/ültetésétől a végtermék betakarításáig terjedő időszak, amelyben a betakarítás nem foglalja magában az olyan szokásos ápolási munkákat, mint például a ritkítás.

Egyéb földterület (épületek, gazdasági udvarok, utak, tavak, kőfejtők, terméketlen föld, sziklák stb. által elfoglalt terület)

A gazdaság teljes területének minden olyan része, amely nem tartozik sem a hasznosított mezőgazdasági földterülethez, sem a nem hasznosított mezőgazdasági földterülethez, sem pedig az erdővel borított területhez.

Gomba

Kifejezetten gombatermesztés céljára létesített vagy erre a célra átalakított épületben, valamint föld alatti helyiségben, barlangban és pincében termesztett gomba.

Energianövények (bioüzemanyagok vagy más megújuló energia előállítása céljából)

Kizárólag energia előállításához használt és mezőgazdasági szántóterületen termesztett meghatározott energianövények termőterülete.

Öntözött terület

Öntözhető összterület

Az a maximális nagyságú hasznosított mezőgazdasági terület, amely a referenciaévben a gazdaságban általában rendelkezésre álló berendezésekkel és vízmennyiséggel öntözhető.

Az előző 12 hónapban legalább egyszer öntözött megművelt terület összesen

Azon növények területe, amelyeket a felmérés referencianapját megelőző 12 hónap során legalább egyszer ténylegesen megöntöztek.

Alkalmazott öntözési módszerek

| | Felszíni öntözés (elárasztás, öntözőbarázda)

  A víz vezetése a föld felszínén a terület teljes elárasztásával, vagy a víz vezetése a növénysorok között kis öntözőbarázdákban a gravitáció segítségével. |
| --- | --- |

Felszíni öntözés (elárasztás, öntözőbarázda)

A víz vezetése a föld felszínén a terület teljes elárasztásával, vagy a víz vezetése a növénysorok között kis öntözőbarázdákban a gravitáció segítségével.

| | Esőztető öntözés

  A növények öntözése a víznek a földterületre nagy nyomással, esőztetve történő kipermetezésével. |
| --- | --- |

Esőztető öntözés

A növények öntözése a víznek a földterületre nagy nyomással, esőztetve történő kipermetezésével.

| | Csepegtető öntözés

  A növények öntözése csepegtető módszerrel, mikrocsepegtető berendezéssel, vagy vízköd előállításával. |
| --- | --- |

Csepegtető öntözés

A növények öntözése csepegtető módszerrel, mikrocsepegtető berendezéssel, vagy vízköd előállításával.

A gazdaságban felhasznált öntözővíz forrása

A gazdaságban felhasznált öntözővíz összességének vagy túlnyomó részének forrása.

| | Felszín alatti víz a gazdaság területén

  A gazdaság területén vagy a közvetlen közelében található, fúrt vagy ásott kutakból szivattyúzott vagy természetes felszíni forrásokból származó vizet felhasználó vagy hasonló vízforrások. |
| --- | --- |

Felszín alatti víz a gazdaság területén

A gazdaság területén vagy a közvetlen közelében található, fúrt vagy ásott kutakból szivattyúzott vagy természetes felszíni forrásokból származó vizet felhasználó vagy hasonló vízforrások.

| | A gazdaság területén található felszíni víz

  A teljes egészében a gazdaság területén található vagy kizárólag egyetlen gazdaság által használt kis, természetes tavak vagy mesterséges medencék. |
| --- | --- |

A gazdaság területén található felszíni víz

A teljes egészében a gazdaság területén található vagy kizárólag egyetlen gazdaság által használt kis, természetes tavak vagy mesterséges medencék.

| | Tavakból, folyókból vagy vízfolyásokból származó, a gazdaság területén kívüli felszíni víz

  Nem öntözési célból mesterségesen létrehozott felszíni édesvizek (tavak, folyók, egyéb vízfolyások). |
| --- | --- |

Tavakból, folyókból vagy vízfolyásokból származó, a gazdaság területén kívüli felszíni víz

Nem öntözési célból mesterségesen létrehozott felszíni édesvizek (tavak, folyók, egyéb vízfolyások).

| | Közös vízellátó rendszerekből származó, a gazdaság területén kívüli víz

  A »Tavakból, folyókból vagy vízfolyásokból származó, a gazdaság területén kívüli felszíni víz« pontban említettektől eltérő, a gazdaságon kívüli vízforrások, amelyek legalább két gazdaság számára hozzáférhetők. |
| --- | --- |

Közös vízellátó rendszerekből származó, a gazdaság területén kívüli víz

A »Tavakból, folyókból vagy vízfolyásokból származó, a gazdaság területén kívüli felszíni víz« pontban említettektől eltérő, a gazdaságon kívüli vízforrások, amelyek legalább két gazdaság számára hozzáférhetők.

| | Egyéb források

  Az öntözővíz máshol nem említett egyéb forrásai. Ez származhat erősen sós forrásokból, mint például az Atlanti-óceánból vagy a Földközi-tengerből, amely esetében az a felhasználást megelőzően a sótartalom csökkentése céljából kezelésen esik át, illetve brakkvíz (alacsony sótartalmú) forrásokból, mint például a Balti-tengerből és egyes folyókból származó víz, amely esetben közvetlenül felhasználható, kezelés nélkül. Az is lehetséges, hogy a víz szennyvízkezelésen esik át, és a felhasználóhoz újrahasznosított szennyvízként jut el. |
| --- | --- |

Egyéb források

Az öntözővíz máshol nem említett egyéb forrásai. Ez származhat erősen sós forrásokból, mint például az Atlanti-óceánból vagy a Földközi-tengerből, amely esetében az a felhasználást megelőzően a sótartalom csökkentése céljából kezelésen esik át, illetve brakkvíz (alacsony sótartalmú) forrásokból, mint például a Balti-tengerből és egyes folyókból származó víz, amely esetben közvetlenül felhasználható, kezelés nélkül. Az is lehetséges, hogy a víz szennyvízkezelésen esik át, és a felhasználóhoz újrahasznosított szennyvízként jut el.

III.   ÁLLATÁLLOMÁNY

Azoknak a haszonállatoknak a száma, amelyek a felmérés referencianapján a gazdaság közvetlen birtokában vannak vagy a gazdaság irányítása rendelkezik velük.

Az állatok nem tartoznak szükségszerűen a gazdálkodó tulajdonába. Ezeket az állatokat tarthatják a gazdaság területén (a hasznosított mezőgazdasági területeken, illetve a gazdaság által használt állatállomány elhelyezésére szolgáló épületekben), vagy a gazdaságon kívül (közös legelő használata, vagy vándoroltatás keretében stb.).

Lófélék

A lófélék családjába, az Equus nembe tartozó háziállatok (lovak, szamarak stb.).

Szarvasmarhafélék

A Bos taurus és a Bubalus bubalus fajba tartozó háziállatok, beleértve a hibrideket is, mint például a Beefalo.

| | Egyévesnél fiatalabb hímivarú és nőivarú szarvasmarha |
| --- | --- |

Egyévesnél fiatalabb hímivarú és nőivarú szarvasmarha

| | Egy és két év közötti életkorú hímivarú szarvasmarha |
| --- | --- |

Egy és két év közötti életkorú hímivarú szarvasmarha

| | Egy és két év közötti életkorú nőivarú szarvasmarha |
| --- | --- |

Egy és két év közötti életkorú nőivarú szarvasmarha

| | Legalább kétéves hímivarú szarvasmarha |
| --- | --- |

Legalább kétéves hímivarú szarvasmarha

| | Kétéves és idősebb üsző

  Kétéves és idősebb nőivarú szarvasmarha, amely még egyszer sem ellett. |
| --- | --- |

Kétéves és idősebb üsző

Kétéves és idősebb nőivarú szarvasmarha, amely még egyszer sem ellett.

| | Tejelő tehén

  Olyan nőivarú szarvasmarhák, amelyek már ellettek (a kétévesnél fiatalabbakat is beleértve), és amelyeket fajtájuk vagy különleges tulajdonságaik alapján kizárólag vagy elsősorban azért tartanak, hogy emberi fogyasztásra vagy tejtermékké való feldolgozásra tejet termeljenek. |
| --- | --- |

Tejelő tehén

Olyan nőivarú szarvasmarhák, amelyek már ellettek (a kétévesnél fiatalabbakat is beleértve), és amelyeket fajtájuk vagy különleges tulajdonságaik alapján kizárólag vagy elsősorban azért tartanak, hogy emberi fogyasztásra vagy tejtermékké való feldolgozásra tejet termeljenek.

| | Egyéb tehén

  Olyan nőivarú szarvasmarhák, amelyek már ellettek (a kétévesnél fiatalabbakat is beleértve), és amelyeket fajtájuk vagy különleges tulajdonságaik alapján kizárólag vagy elsősorban borjaikért tartanak, tejüket pedig nem szánják emberi fogyasztásra vagy tejtermékké való feldolgozásra. |
| --- | --- |

Egyéb tehén

Olyan nőivarú szarvasmarhák, amelyek már ellettek (a kétévesnél fiatalabbakat is beleértve), és amelyeket fajtájuk vagy különleges tulajdonságaik alapján kizárólag vagy elsősorban borjaikért tartanak, tejüket pedig nem szánják emberi fogyasztásra vagy tejtermékké való feldolgozásra.

Juh és kecske

Juh (mindenféle korú)

Az Ovis aries fajba tartozó háziállatok.

| | Juh, nőivarú tenyészállat

  Anyajuhok és pároztatott jerkék. |
| --- | --- |

Juh, nőivarú tenyészállat

Anyajuhok és pároztatott jerkék.

| | Egyéb juh

  A nőivarú tenyészjuhokon kívül minden egyéb juh. |
| --- | --- |

Egyéb juh

A nőivarú tenyészjuhokon kívül minden egyéb juh.

Kecske (mindenféle korú)

A Capra aegagrus hircus alfajba tartozó háziállatok.

| | Juh, nőivarú tenyészállat

  Olyan nőivarú kecskék, amelyek legalább egyszer ellettek, valamint pároztatott kecskék. |
| --- | --- |

Juh, nőivarú tenyészállat

Olyan nőivarú kecskék, amelyek legalább egyszer ellettek, valamint pároztatott kecskék.

| | Egyéb kecske

  A nőivarú tenyészkecskéken kívül minden egyéb kecske. |
| --- | --- |

Egyéb kecske

A nőivarú tenyészkecskéken kívül minden egyéb kecske.

Sertés

A Sus scrofa domesticus fajba tartozó háziállatok.

| | 20 kg élősúly alatti malac

  Az általában 20 kilogrammnál kisebb élősúlyú malacok. |
| --- | --- |

20 kg élősúly alatti malac

Az általában 20 kilogrammnál kisebb élősúlyú malacok.

| | 50 kg vagy nagyobb súlyú tenyészkoca

  Az 50 kilogrammos vagy ennél nagyobb súlyú, tenyésztésre szánt nőivarú sertések, függetlenül attól, hogy már ellettek-e. |
| --- | --- |

50 kg vagy nagyobb súlyú tenyészkoca

Az 50 kilogrammos vagy ennél nagyobb súlyú, tenyésztésre szánt nőivarú sertések, függetlenül attól, hogy már ellettek-e.

| | Egyéb sertés

  Máshová nem sorolt sertések. |
| --- | --- |

Egyéb sertés

Máshová nem sorolt sertések.

Baromfi

| | Brojler

  A Gallus gallus fajba tartozó, hústermelés céljából tartott háziállatok. |
| --- | --- |

Brojler

A Gallus gallus fajba tartozó, hústermelés céljából tartott háziállatok.

| | Tojótyúk

  A Gallus gallus fajba tartozó, tojásrakásra érett, tojástermelés céljából tartott háziállatok. |
| --- | --- |

Tojótyúk

A Gallus gallus fajba tartozó, tojásrakásra érett, tojástermelés céljából tartott háziállatok.

| | Egyéb baromfi

  A brojlernél vagy a tojótyúkoknál nem említett baromfi. | Pulyka

  A Meleagris fajba tartozó háziállatok. |
| --- | --- | --- |

Egyéb baromfi

A brojlernél vagy a tojótyúkoknál nem említett baromfi.

Pulyka

A Meleagris fajba tartozó háziállatok.

| | Kacsa

  Az Anas és Cairina moschata fajba tartozó háziállatok. |
| --- | --- |

Kacsa

Az Anas és Cairina moschata fajba tartozó háziállatok.

| | Liba

  Az Anser anser dom. fajba tartozó háziállatok. |
| --- | --- |

Liba

Az Anser anser dom. fajba tartozó háziállatok.

| | Strucc

  Strucc (Struthio camelus). |
| --- | --- |

Strucc

Strucc (Struthio camelus).

| | Egyéb, máshol nem említett baromfi |
| --- | --- |

Egyéb, máshol nem említett baromfi

Nyúl, nőivarú tenyészállat

Olyan, hízónyulak tenyésztése céljából tartott (az Oryctolagus fajba tartozó) nőivarú nyulak, amelyek legalább egyszer ellettek.

Méhek

A méztermelés céljából tartott méhek (Apis mellifera) által elfoglalt kaptárok száma.

Máshová nem sorolt állatállomány

Az ebben a szakaszban máshol nem említett, termelésre szánt valamennyi állat.

IV.   MUNKAERŐ

i.   A GAZDASÁG MUNKAEREJE

Mezőgazdasági munkaerő

A gazdaság mezőgazdasági munkaerejéhez tartozik minden olyan személy, aki tankötelezettségének már eleget tett (az iskolaköteles kort meghaladott életkorú személy), és a gazdaságban a felmérés napján befejeződő 12 hónap folyamán mezőgazdasági munkát végzett.

Azt az esetet kivéve, ha nemzeti jogszabályok előírják a teljes vagy részidőben végzett kötelező oktatásra vonatkozó minimuméletkort, a 15 éves életkort kell úgy tekinteni, mint az iskolaköteles kor elfogadott leteltét.

Azt az egyéni gazdálkodót, aki nem végez munkát a gazdaságban, nyilvántartásba kell venni, de nem számít »a gazdaság teljes mezőgazdasági munkaerejébe«.

Minden, nyugdíjkorhatárt elért személyt, aki folytatja munkáját a gazdaságban, szerepeltetni kell a mezőgazdasági munkaerő kategóriában.

A gazdaságban dolgozó, de harmadik fél által alkalmazott, illetve kölcsönös segítségnyújtási megállapodás alapján dolgozó személyek (például mezőgazdasági alvállalkozó vagy szövetkezetek által biztosított munkaerő) nem kerülnek be a felmérésbe.

Mezőgazdasági munka

Mezőgazdasági munkának minősül a gazdaságban végzett minden olyan tevékenység, amely hozzájárul vagy i. a 1166/2008/EK rendelet I. mellékletében felsorolt tevékenységekhez; vagy ii. a termelőeszközök karbantartásához; vagy iii. a termékek előállításából közvetlenül következő tevékenységekhez.

A gazdaságban mezőgazdasági munkával töltött idő

A gazdaságban mezőgazdasági munkával töltött idő a ténylegesen a gazdaság gazdálkodási tevékenységeire fordított munkaidő, a gazdálkodó vagy irányító háztartásában végzett munka kivételével.

Éves munkaegység (ÉME)

A teljes munkaidővel egyenértékű foglalkoztatás, azaz az összes ledolgozott óra elosztva az adott országban a teljes munkaidejű állásokban évente átlagosan ledolgozott órák számával.

A »teljes munkaidő« a munkaszerződésekre irányadó nemzeti rendelkezések által előírt minimális óraszámot jelenti. Ha ezekben nem szerepel az éves munkaórák száma, akkor minimális óraszámnak az 1 800 órát kell tekinteni (225 munkanap napi nyolcórás munkavégzés mellett).

Gazdálkodó

A gazdálkodó az a természetes személy, természetes személyek csoportja vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a felelősségére és neve alatt működtetik a gazdaságot, és aki vagy amely jogilag és gazdaságilag felelős a gazdaságért, azaz a gazdaság gazdasági kockázatait viseli.

A gazdálkodó lehet az egész gazdaság tulajdonosa, bérlője, örökhaszonbérlője, haszonélvezője vagy vagyonkezelője.

| | Neme |
| --- | --- |

Neme

| | Kora |
| --- | --- |

Kora

| | A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve) |
| --- | --- |

A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve)

A gazdaság irányítója

A gazdaság irányítója az a természetes személy, aki az érintett gazdaság mindennapi működésének körébe tartozó pénzügyi és termelési feladatokért felelős.

| | Neme |
| --- | --- |

Neme

| | Kora |
| --- | --- |

Kora

| | A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve) |
| --- | --- |

A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve)

| | A gazdaság irányítójának képzettsége | A gazdaság irányítójának mezőgazdasági képzettsége |
| --- | --- | --- |

A gazdaság irányítójának képzettsége

A gazdaság irányítójának mezőgazdasági képzettsége

| | Kizárólag gyakorlati mezőgazdasági tapasztalat

  Egy gazdaságban gyakorlati munkával szerzett tapasztalat. |
| --- | --- |

Kizárólag gyakorlati mezőgazdasági tapasztalat

Egy gazdaságban gyakorlati munkával szerzett tapasztalat.

| | Alapfokú mezőgazdasági képzettség

  Bármilyen, általános mezőgazdasági szakiskolában és/vagy bizonyos szakterületre (ideértve a kertészetet, szőlészetet, erdőgazdálkodást, halászatot, állatorvos-tudományt, mezőgazdasági technológiát és más kapcsolódó szakterületeket) szakosodott intézményben szerzett képzettség. A befejezett mezőgazdasági tanoncidőszak is alapfokú képesítésnek számít. |
| --- | --- |

Alapfokú mezőgazdasági képzettség

Bármilyen, általános mezőgazdasági szakiskolában és/vagy bizonyos szakterületre (ideértve a kertészetet, szőlészetet, erdőgazdálkodást, halászatot, állatorvos-tudományt, mezőgazdasági technológiát és más kapcsolódó szakterületeket) szakosodott intézményben szerzett képzettség. A befejezett mezőgazdasági tanoncidőszak is alapfokú képesítésnek számít.

| | Teljes mezőgazdasági képesítés

  Bármilyen, a tankötelezettség teljesítését követően mezőgazdasági főiskolán, egyetemen vagy más felsőfokú oktatási intézményben, legalább kétévi nappali képzéssel egyenértékű képzés során, a következő szakok valamelyikén szerzett képesítés: mezőgazdaság, kertészet, szőlészet, erdőgazdálkodás, halászat, állatorvos-tudomány, mezőgazdasági technológia vagy egyéb kapcsolódó szakok. |
| --- | --- |

Teljes mezőgazdasági képesítés

Bármilyen, a tankötelezettség teljesítését követően mezőgazdasági főiskolán, egyetemen vagy más felsőfokú oktatási intézményben, legalább kétévi nappali képzéssel egyenértékű képzés során, a következő szakok valamelyikén szerzett képesítés: mezőgazdaság, kertészet, szőlészet, erdőgazdálkodás, halászat, állatorvos-tudomány, mezőgazdasági technológia vagy egyéb kapcsolódó szakok.

| | A gazdaság irányítója az utóbbi 12 hónapban szakképzésben részesült

  A szakképzés oktató vagy oktatási intézmény által nyújtott képzési intézkedés vagy tevékenység, amelynek elsődleges célkitűzése a mezőgazdasági tevékenységekhez vagy közvetlenül a gazdasággal kapcsolatos tevékenységekhez köthető új ismeretek megszerzése, vagy a meglevő ismeretek fejlesztése és bővítése. |
| --- | --- |

A gazdaság irányítója az utóbbi 12 hónapban szakképzésben részesült

A szakképzés oktató vagy oktatási intézmény által nyújtott képzési intézkedés vagy tevékenység, amelynek elsődleges célkitűzése a mezőgazdasági tevékenységekhez vagy közvetlenül a gazdasággal kapcsolatos tevékenységekhez köthető új ismeretek megszerzése, vagy a meglevő ismeretek fejlesztése és bővítése.

Az egyéni gazdálkodónak a gazdaságban mezőgazdasági munkát végző családtagjai

Az egyéni gazdálkodó azon családtagjai, a házastársat is beleértve, akik a gazdaságban mezőgazdasági munkát végeznek, de nem feltétlenül a gazdaság területén élnek.

A gazdálkodó családtagjai általában a házastársa, a felmenő vagy lemenő ági rokonai (beleértve a házassággal vagy örökbefogadással szerzett rokonokat), valamint a gazdálkodó vagy házastársa testvérei.

Szintén házastársként kezelendő az a két személy, aki házastársként, ám házasságkötés nélkül él együtt.

Az egyéni gazdálkodónak a gazdaságban mezőgazdasági munkát végző családtagjai: férfiak

| — | A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve) |
| --- | --- |

—

A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve)

Az egyéni gazdálkodónak a gazdaságban mezőgazdasági munkát végző családtagjai: nők

| — | A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve) |
| --- | --- |

—

A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve)

Rendszeresen alkalmazott, nem családi munkaerő

Minden olyan személy a gazdálkodó és családtagjai kivételével, aki a gazdaság számára mezőgazdasági munkát végez, és ezért a gazdaságtól bármilyen javadalmazást kap (fizetést, bért, nyereséget vagy bármilyen fizetséget, beleértve a természetbeni fizetséget is).

A rendszeresen alkalmazott munkaerő azokat a személyeket jelenti, akik a gazdaságban a felmérés referencianapján befejeződő 12 hónap folyamán minden héten mezőgazdasági munkát végeztek, tekintet nélkül a munkahét hosszára.

Az a személy is ide tartozik, aki ezen időszak egy részében rendszeres munkát végzett, de a következő okok valamelyike miatt nem tudott a teljes időszakban dolgozni:

| 1. | a gazdaságban folyó termelés speciális körülményei (például olajbogyó-, szőlő-, vagy szabadföldi zöldség- és gyümölcstermesztésre, illetve legeltetéses szarvasmarha-hizlalásra szakosodott gazdaság, amely csak az év bizonyos hónapjaiban igényel munkaerőt); |
| --- | --- |

1.

a gazdaságban folyó termelés speciális körülményei (például olajbogyó-, szőlő-, vagy szabadföldi zöldség- és gyümölcstermesztésre, illetve legeltetéses szarvasmarha-hizlalásra szakosodott gazdaság, amely csak az év bizonyos hónapjaiban igényel munkaerőt);

| 2. | szabadság, katonai szolgálat, betegség, baleset vagy haláleset miatti távollét; |
| --- | --- |

2.

szabadság, katonai szolgálat, betegség, baleset vagy haláleset miatti távollét;

| 3. | a gazdaságban való alkalmazásának kezdete vagy megszűnése (ide tartoznak azok a munkavállalók is, akik a felmérés referencianapját megelőző 12 hónap folyamán az egyik gazdaságban abbahagyták a munkát és egy másikban álltak munkába); |
| --- | --- |

3.

a gazdaságban való alkalmazásának kezdete vagy megszűnése (ide tartoznak azok a munkavállalók is, akik a felmérés referencianapját megelőző 12 hónap folyamán az egyik gazdaságban abbahagyták a munkát és egy másikban álltak munkába);

| 4. | a gazdaságban folyó munka elháríthatatlan külső ok (árvíz, tűzeset stb.) folytán történt teljes leállítása.
  Rendszeresen alkalmazott, nem családi munkaerő: férfiak






  — | A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve) |
| --- | --- | --- |

4.

a gazdaságban folyó munka elháríthatatlan külső ok (árvíz, tűzeset stb.) folytán történt teljes leállítása.

—

A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve)

| — | A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve) |
| --- | --- |

—

A gazdaságban végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve)

Nem rendszeresen alkalmazott, nem családi munkaerő: férfi és nő

A nem rendszeresen alkalmazott személyek azok a munkavállalók, akik a felmérés referencianapját megelőző 12 hónap folyamán a rendszeres munkavégzéssel járó tevékenységet végző, nem családi munkaerő kategóriában felsoroltaktól eltérő okból nem dolgoztak minden héten a gazdaságban.

A nem rendszeresen alkalmazott, nem családi munkaerő ledolgozott munkanapjainak száma bármely olyan hosszúságú nap, amiért a munkavállaló egy teljes napi bármilyen javadalmazást kap (bért, nyereséget vagy más fizetséget, beleértve a természetbeni fizetséget is), amely nap folyamán egy teljes munkaidőben foglalkoztatott mezőgazdasági munkavállaló tevékenységének megfelelő munkát végez. A szabadság és a betegszabadság napjai nem számítanak munkanapnak.

Egy teljes munkanap a teljes munkaidőben foglalkoztatott, rendszeresen alkalmazott munkavállaló rendes munkanapja.

ii.   EGYÉB JÖVEDELEMSZERZŐ TEVÉKENYSÉGEK: NEM MEZŐGAZDASÁGI (A GAZDASÁGHOZ KÖZVETLENÜL NEM KAPCSOLÓDÓ) MUNKA A GAZDASÁGBAN ÉS MUNKAVÉGZÉS A GAZDASÁGON KÍVÜL

Egyéb jövedelemszerző tevékenység minden olyan tevékenység, amely eltér az V. i. szakaszban meghatározott mezőgazdasági munkától, és amelyet javadalmazás fejében végeznek (fizetés, bér, nyereség vagy a nyújtott szolgáltatásnak megfelelő más fizetség, beleértve a természetbeni fizetséget is).

Ide tartozik a valamely gazdaság munkaereje által egy másik gazdaság számára végzett mezőgazdasági munka.

Ezt az információt csak egyéni gazdálkodók esetében kell összegyűjteni, azon gazdaságok esetében, ahol a gazdálkodó természetes személy (azaz a gazdálkodó egyben a gazdaság irányítója is), valamint valamennyi társas gazdaság esetében. Nem kell az információt összegyűjteni azokról a gazdaságokról, amelyekben a gazdálkodó természetes személy, de nem a gazdaság irányítója, valamint jogi személyek esetében.

Az egyéb jövedelemszerző tevékenységekre vonatkozó információkat a gazdálkodóra és az egyéni gazdálkodó családjának más tagjaira vonatkozóan kell összegyűjteni. Csak akkor kell adatot szolgáltatni, ha a gazdaságban mezőgazdasági munkát, vagy a gazdasághoz közvetlenül kapcsolódó munkát végeznek.

Nem tartoznak ide a gazdaság területén végzett, el nem különíthető, nem mezőgazdasági, másodlagos kereső tevékenységek, mivel azok a mezőgazdasági munka részét képezik.

Az ide tartozó tevékenységek besorolása a következő:

| — | Főfoglalkozás, olyan tevékenység, amely ugyanannyi vagy több időt igényel, mint a gazdaságban végzett mezőgazdasági munka. |
| --- | --- |

—

Főfoglalkozás, olyan tevékenység, amely ugyanannyi vagy több időt igényel, mint a gazdaságban végzett mezőgazdasági munka.

| — | Mellékfoglalkozás, olyan tevékenység, amely kevesebb időt igényel, mint a gazdaságban végzett mezőgazdasági munka. |
| --- | --- |

—

Mellékfoglalkozás, olyan tevékenység, amely kevesebb időt igényel, mint a gazdaságban végzett mezőgazdasági munka.

A gazdálkodó, aki egyben a gazdaság irányítója is, egyéb jövedelemszerző tevékenységei:

A gazdaság irányítását is végző gazdálkodó valamennyi, nem közvetlenül a gazdasághoz kapcsolódó jövedelemszerző tevékenysége fő- vagy mellékfoglalkozásként.

Az egyéni gazdálkodó más családtagjainak egyéb jövedelemszerző tevékenységei:

| | Főfoglalkozásként
  A gazdasághoz közvetlenül nem kapcsolódó jövedelemszerző tevékenységeket főfoglalkozásként végző személyek (az egyéni gazdálkodó házastársa vagy az egyéni gazdálkodó más családtagjai) száma. |
| --- | --- |

Főfoglalkozásként

A gazdasághoz közvetlenül nem kapcsolódó jövedelemszerző tevékenységeket főfoglalkozásként végző személyek (az egyéni gazdálkodó házastársa vagy az egyéni gazdálkodó más családtagjai) száma.

| | Mellékfoglalkozásként
  A gazdasághoz közvetlenül nem kapcsolódó jövedelemszerző tevékenységeket mellékfoglalkozásként végző személyek (az egyéni gazdálkodó házastársa vagy az egyéni gazdálkodó más családtagjai) száma. |
| --- | --- |

Mellékfoglalkozásként

A gazdasághoz közvetlenül nem kapcsolódó jövedelemszerző tevékenységeket mellékfoglalkozásként végző személyek (az egyéni gazdálkodó házastársa vagy az egyéni gazdálkodó más családtagjai) száma.

V.   A GAZDASÁGBAN VÉGZETT EGYÉB JÖVEDELEMSZERZŐ TEVÉKENYSÉGEK (A GAZDASÁGHOZ KÖZVETLENÜL KAPCSOLÓDÓ TEVÉKENYSÉGEK)

i.   AZ EGYÉB JÖVEDELEMSZERZŐ TEVÉKENYSÉGEK FELSOROLÁSA

A gazdaságban végzett egyéb jövedelemszerző tevékenységek magukban foglalják a mezőgazdasági munkától eltérő valamennyi olyan tevékenységet, amely közvetlenül összefügg a gazdasággal, és arra gazdasági hatása van.

A »gazdasághoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységek« olyan tevékenységek, amelyek során vagy a gazdaság erőforrásait (terület, épületek, gépek stb.), vagy a gazdaság termékeit használják fel. Ha csak a gazdaság mezőgazdasági (családi és nem családi) munkaerejét alkalmazzák, és más erőforrásait nem használják fel, a munkavállalókat úgy kell tekinteni, hogy két különböző egységben végeznek munkát, és e tevékenységük nem tekinthető a gazdasághoz közvetlenül kapcsolódónak.

Ide tartozik a más gazdaságok számára végzett nem mezőgazdasági, valamint mezőgazdasági munka.

A jövedelemszerző tevékenység ebben az összefüggésben tevékeny munkát jelent; a tisztán pénzügyi befektetések ezért nem tartoznak ide. A föld bérbeadása, amely különféle tevékenységeket szolgál, de e tevékenységekben további részvétellel nem jár, szintén nem tartozik ide.

| | Egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatások nyújtása

  Egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó tevékenységek és/vagy szociális jellegű üzleti tevékenységek, amelyekhez vagy a gazdaság erőforrásait vagy elsődleges termékeit használják. |
| --- | --- |

Egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatások nyújtása

Egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó tevékenységek és/vagy szociális jellegű üzleti tevékenységek, amelyekhez vagy a gazdaság erőforrásait vagy elsődleges termékeit használják.

| | Turizmus, fizetővendéglátás és más szabadidős tevékenység

  Az idegenforgalommal, szállásadással, a gazdaság turistáknak vagy más csoportoknak történő bemutatásával, sporttal és pihenéssel/üdüléssel stb. kapcsolatos minden olyan tevékenység, amelynek során a gazdaság földterületét, épületeit vagy más erőforrásait hasznosítják. |
| --- | --- |

Turizmus, fizetővendéglátás és más szabadidős tevékenység

Az idegenforgalommal, szállásadással, a gazdaság turistáknak vagy más csoportoknak történő bemutatásával, sporttal és pihenéssel/üdüléssel stb. kapcsolatos minden olyan tevékenység, amelynek során a gazdaság földterületét, épületeit vagy más erőforrásait hasznosítják.

| | Kézművesség

  Olyan kézműves cikkek, amelyeket a gazdálkodó vagy családtagjai, vagy a családon kívüli munkaerő a gazdaságban állít elő, feltéve, hogy azok mezőgazdasági munkát is végeznek, tekintet nélkül a termékek értékesítésének módjára. |
| --- | --- |

Kézművesség

Olyan kézműves cikkek, amelyeket a gazdálkodó vagy családtagjai, vagy a családon kívüli munkaerő a gazdaságban állít elő, feltéve, hogy azok mezőgazdasági munkát is végeznek, tekintet nélkül a termékek értékesítésének módjára.

| | Mezőgazdasági termékek feldolgozása

  Valamely elsődleges mezőgazdasági termék másodlagos termékké való bármilyen feldolgozása a gazdaságban, tekintet nélkül arra, hogy az alapanyagot a gazdaságban termelik-e vagy máshonnan vásárolják. Ide tartozik többek között a húsfeldolgozás, a sajtkészítés stb.
  Ide tartozik a mezőgazdasági termékek bármilyen feldolgozása, kivéve, ha a feldolgozás a mezőgazdasági tevékenység részének tekintendő. A borfeldolgozás és az olívaolaj-előállítás ezért nem tartozik ide, kivéve, ha a vásárolt bor vagy olívaolaj aránya jelentős. |
| --- | --- |

Mezőgazdasági termékek feldolgozása

Valamely elsődleges mezőgazdasági termék másodlagos termékké való bármilyen feldolgozása a gazdaságban, tekintet nélkül arra, hogy az alapanyagot a gazdaságban termelik-e vagy máshonnan vásárolják. Ide tartozik többek között a húsfeldolgozás, a sajtkészítés stb.

Ide tartozik a mezőgazdasági termékek bármilyen feldolgozása, kivéve, ha a feldolgozás a mezőgazdasági tevékenység részének tekintendő. A borfeldolgozás és az olívaolaj-előállítás ezért nem tartozik ide, kivéve, ha a vásárolt bor vagy olívaolaj aránya jelentős.

| | Megújuló energia termelése

  Piaci értékesítésre szánt megújuló energia előállítása – ideértve a biogázt, a bioüzemanyagokat vagy a villamos energiát – szélturbinák vagy egyéb berendezések útján, vagy mezőgazdasági nyersanyagokból.
  Nem tartozik ide a megújulóenergia-termelés akkor, ha kizárólag a gazdaság saját használatára történik. |
| --- | --- |

Megújuló energia termelése

Piaci értékesítésre szánt megújuló energia előállítása – ideértve a biogázt, a bioüzemanyagokat vagy a villamos energiát – szélturbinák vagy egyéb berendezések útján, vagy mezőgazdasági nyersanyagokból.

Nem tartozik ide a megújulóenergia-termelés akkor, ha kizárólag a gazdaság saját használatára történik.

| | Fafeldolgozás (például fűrészelés)

  Piaci értékesítésre szánt nyersfa feldolgozása a gazdaságban (fűrészáru előállítása stb.). |
| --- | --- |

Fafeldolgozás (például fűrészelés)

Piaci értékesítésre szánt nyersfa feldolgozása a gazdaságban (fűrészáru előállítása stb.).

| | Haltermelés

  Halak, rákok stb. tenyésztése a gazdaságban. Nem tartoznak ide a kizárólag halászattal kapcsolatos tevékenységek. |
| --- | --- |

Haltermelés

Halak, rákok stb. tenyésztése a gazdaságban. Nem tartoznak ide a kizárólag halászattal kapcsolatos tevékenységek.

| | Szerződéses munka (a gazdaság termelőeszközeinek használatával)

  Szerződéses munka – különbséget téve a mezőgazdasági ágazaton belül vagy kívül végzett munka között –, amelynek során a gazdaság eszközeit használják, például hóeltakarítás, fuvarozás, a tájkép megőrzése, mezőgazdasági és környezetvédelmi szolgáltatások stb. | Mezőgazdasági (más gazdaságok számára) |
| --- | --- | --- |

Szerződéses munka (a gazdaság termelőeszközeinek használatával)

Szerződéses munka – különbséget téve a mezőgazdasági ágazaton belül vagy kívül végzett munka között –, amelynek során a gazdaság eszközeit használják, például hóeltakarítás, fuvarozás, a tájkép megőrzése, mezőgazdasági és környezetvédelmi szolgáltatások stb.

Mezőgazdasági (más gazdaságok számára)

| | Nem mezőgazdasági |
| --- | --- |

Nem mezőgazdasági

| | Erdőgazdálkodás

  Mind a mezőgazdasági munkaerő, mind pedig a gazdaság általában mezőgazdasági célból használt gépeinek és berendezéseinek használatával végzett erdészeti munka. |
| --- | --- |

Erdőgazdálkodás

Mind a mezőgazdasági munkaerő, mind pedig a gazdaság általában mezőgazdasági célból használt gépeinek és berendezéseinek használatával végzett erdészeti munka.

| | Egyéb

  A gazdasággal közvetlenül összefüggő egyéb, máshol nem említett jövedelemszerző tevékenységek. |
| --- | --- |

Egyéb

A gazdasággal közvetlenül összefüggő egyéb, máshol nem említett jövedelemszerző tevékenységek.

Kik vesznek részt?

Az ide tartozó tevékenységek besorolása a következő:

| — | Főfoglalkozás, olyan tevékenység, amely ugyanannyi vagy több időt igényel, mint a gazdaságban végzett mezőgazdasági munka. |
| --- | --- |

—

Főfoglalkozás, olyan tevékenység, amely ugyanannyi vagy több időt igényel, mint a gazdaságban végzett mezőgazdasági munka.

| — | Mellékfoglalkozás, olyan tevékenység, amely kevesebb időt igényel, mint a gazdaságban végzett mezőgazdasági munka. |
| --- | --- |

—

Mellékfoglalkozás, olyan tevékenység, amely kevesebb időt igényel, mint a gazdaságban végzett mezőgazdasági munka.

A gazdálkodó, aki a gazdaság irányítója is

Az egyéni gazdálkodó más családtagjai, főfoglalkozásként

Az egyéni gazdálkodó más családtagjai, mellékfoglalkozásként

A gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családtagok, főfoglalkozásként

A gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családtagok, mellékfoglalkozásként

ii.   A KAPCSOLÓDÓ GAZDASÁGHOZ KÖZVETLENÜL EGYÉB JÖVEDELEMSZERZŐ TEVÉKENYSÉGEK JELENTŐSÉGE

Százalékos arány a gazdaság össztermeléséhez viszonyítva

A gazdasághoz közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeknek a gazdaság termelésén belüli részesedését a gazdaság forgalmához közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeknek a gazdaság teljes árbevételének és a gazdaság számára az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) alapján folyósított közvetlen kifizetéseknek az összegén belüli arányaként kell megbecsülni.

Formula

VI.   A VIDÉKFEJLESZTÉS TÁMOGATÁSA

A gazdaság az utóbbi 3 évben igénybe vette az alábbi vidékfejlesztési támogatások egyikét

Az 1305/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezetében meghatározott intézkedések, amelyek esetében a gazdálkodó a kedvezményezett.

Információt kell gyűjteni arról, hogy a gazdaság az utóbbi három évben igénybe vette-e az alábbi vidékfejlesztési intézkedések valamelyikét a legújabb jogszabályokban megállapított bizonyos előírások és szabályok szerint.

| | Mezőgazdasági termelők részvétele élelmiszer-minőségi rendszerekben

  Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikke: A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei |
| --- | --- |

Mezőgazdasági termelők részvétele élelmiszer-minőségi rendszerekben

Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikke: A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei

| | A Natura 2000-hez és a vízügyi keretirányelvhez
   (10)
  kapcsolódó kifizetések

  Az 1305/2013/EU rendelet 30. cikke: Natura 2000 kifizetések és a vízügyi keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések |
| --- | --- |

A Natura 2000-hez és a vízügyi keretirányelvhez
   (10)
  kapcsolódó kifizetések

Az 1305/2013/EU rendelet 30. cikke: Natura 2000 kifizetések és a vízügyi keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések

| | Agrár-környezetvédelmi kifizetések – az éghajlattal kapcsolatos kifizetések

  Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke: Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek |
| --- | --- |

Agrár-környezetvédelmi kifizetések – az éghajlattal kapcsolatos kifizetések

Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke: Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek

| | Biogazdálkodás

  Az 1305/2013/EU rendelet 29. cikke: Biogazdálkodás |
| --- | --- |

Biogazdálkodás

Az 1305/2013/EU rendelet 29. cikke: Biogazdálkodás

| | Állatjóléti kifizetések

  Az 1305/2013/EU rendelet 33. cikke: Állatjólét |
| --- | --- |

Állatjóléti kifizetések

Az 1305/2013/EU rendelet 33. cikke: Állatjólét

| | Beruházások tárgyi eszközökbe

  Az 1305/2013/EU rendelet 17. cikke: Beruházások tárgyi eszközökbe |
| --- | --- |

Beruházások tárgyi eszközökbe

Az 1305/2013/EU rendelet 17. cikke: Beruházások tárgyi eszközökbe

| | A természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által okozott, mezőgazdasági terméspotenciált fenyegető károk megelőzése és helyreállítása

  Az 1305/2013/EU rendelet 18. cikke: A természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése |
| --- | --- |

A természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által okozott, mezőgazdasági terméspotenciált fenyegető károk megelőzése és helyreállítása

Az 1305/2013/EU rendelet 18. cikke: A természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése

| | A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése

  Az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke: A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése |
| --- | --- |

A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése

Az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke: A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése

| | Az erdőterületek fejlesztését és az erdők életképességének javítását célzó beruházások

  Az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke: Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások |
| --- | --- |

Az erdőterületek fejlesztését és az erdők életképességének javítását célzó beruházások

Az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke: Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások

| | Erdősítés és fásítás

  Az 1305/2013/EU rendelet 22. cikke: Erdősítés és fásítás |
| --- | --- |

Erdősítés és fásítás

Az 1305/2013/EU rendelet 22. cikke: Erdősítés és fásítás

| | Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása

  Az 1305/2013/EU rendelet 23. cikke: Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása |
| --- | --- |

Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása

Az 1305/2013/EU rendelet 23. cikke: Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása

| | Erdőkárok megelőzése és helyreállítása

  Az 1305/2013/EU rendelet 24. cikke: Az erdőtüzek, a természeti katasztrófák és a katasztrófaesemények által okozott erdőkárok megelőzése és helyreállítása |
| --- | --- |

Erdőkárok megelőzése és helyreállítása

Az 1305/2013/EU rendelet 24. cikke: Az erdőtüzek, a természeti katasztrófák és a katasztrófaesemények által okozott erdőkárok megelőzése és helyreállítása

| | Az erdők ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások

  Az 1305/2013/EU rendelet 25. cikke: Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások |
| --- | --- |

Az erdők ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások

Az 1305/2013/EU rendelet 25. cikke: Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások

| | Erdészeti technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mozgatására és forgalmazására irányuló beruházások

  Az 1305/2013/EU rendelet 26. cikke: Erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházások |
| --- | --- |

Erdészeti technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mozgatására és forgalmazására irányuló beruházások

Az 1305/2013/EU rendelet 26. cikke: Erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházások

| | A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések

  Az 1305/2013/EU rendelet 31. cikke: A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések |
| --- | --- |

A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések

Az 1305/2013/EU rendelet 31. cikke: A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések

| | Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem

  Az 1305/2013/EU rendelet 34. cikke: Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem |
| --- | --- |

Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem

Az 1305/2013/EU rendelet 34. cikke: Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem

| | Kockázatkezelés

  Az 1305/2013/EU rendelet 36. cikke: Kockázatkezelés |
| --- | --- |

Kockázatkezelés

Az 1305/2013/EU rendelet 36. cikke: Kockázatkezelés

VII.   A GAZDASÁGOKBAN ALKALMAZOTT TALAJGAZDÁLKODÁSI ÉS TRÁGYAKEZELÉSI GYAKORLATOK

Talajművelési módszerek szabadföldi szántóföldön

Hagyományos talajművelés

A talaj forgatásával járó, hagyományos talajműveléssel kezelt szántóföld; az elsődleges művelési lépést rendszerint kormánylemezes ekével vagy tárcsás ekével végzik, ezt pedig tárcsás boronával végzett másodlagos művelés követi.

Megóvó talajművelés

A szántóföldet megóvó (kismértékű) talajműveléssel kezelik; ez olyan talajművelő gyakorlatot vagy gyakorlatrendszert jelent, amely az erózió szabályozása és a nedvesség megtartása érdekében növényi maradványokat (legalább 30 %) hagy a talaj felszínén, rendszerint a talaj forgatása nélkül.

Nincs talajművelés (kivéve az évelő növényekkel borított szabadföldi szántóföldi területeket)

Olyan szántóföld, amelyen a betakarítás és a vetés között semmilyen talajművelést nem végeznek.

Talajborítás szabadföldi szántóföldön

A szántóföldet télen növények vagy maradványok borítják, vagy télre csupaszon hagyják.

Szokásos téli növényzet

Olyan szántóföld, amelyen ősszel növényeket vetnek, és azok a tél során fejlődnek (szokásos téli növények, például őszi búza); rendszerint betakarítják vagy legeltetésre használják.

Takarónövényzet vagy ideiglenes növényzet

Olyan szántóföld, amelyen kifejezetten azért termesztenek növényeket, hogy csökkentsék a talaj, a tápanyagok és a növényvédő szerek tél során vagy olyan időszakokban bekövetkező elvesztését, amikor a földterület egyébként csupaszon állna, és ki lenne téve az ilyen veszteségeknek. Ezeknek a növényeknek a gazdasági értéke alacsony, a fő cél a talaj és a tápanyagok védelme.

Tavasszal e növényeket általában beszántják a következő növény vetése előtt, és sem betakarítással, sem legeltetéssel nem hasznosítják.

Növénymaradványok

Olyan szántóföld, amelyet a tél során a korábbi vetési időszakból visszamaradt növénymaradványok és tarló borít. Az ideiglenes és a takarónövényzet nem tartozik ide.

Puszta talaj

Olyan szántóföld, amelyet ősszel nem szántanak be vagy művelnek meg más módon, és amelyet télen nem vetnek be, illetve semmilyen növénymaradvánnyal nem takarnak be, így a következő tavaszi időszakban végzett elővetési vagy vetési agrártechnikai műveletekig csupaszon marad.

Évelő növényekkel borított szabadföldi szántóföldi területek

Évelő növényekkel borított szabadföldi szántóföldi területek, amelyeket a referenciaévben nem vetnek be vagy művelnek meg.

Vetésforgó a szántóföldön

A vetésforgó-rendszer azt a gyakorlatot jelenti, hogy egy adott földterületen az egynyári növények egy előre meghatározott terv vagy sorrend szerint követik egymást az egymás után következő gazdasági években, így az ugyanazon fajhoz tartozó növényeket nem termesztik megszakítás nélkül ugyanazon a földterületen.

Vetésforgóba bevont szántóföld aránya

A szántóföld a tervezett vetésforgó része.

Ökológiai jelentőségű terület – táblaszegélyek, pufferzónák, sövények, fák, parlag, biotópok, erdősített terület és tájképelemek összterülete

Olyan terület, amely esetében a gazdaság irányítója gondoskodik arról, hogy az a 1307/2013/EU rendelet 46. cikke szerinti ökológiai jelentőségű terület legyen. Táblaszegélyek, pufferzónák, sövények, fák, parlag, biotópok, erdősített terület és tájképelemek összterülete.

Csak a legalább 15 ha nagyságú szántófölddel rendelkező gazdaságoknak kell jelenteniük.

Trágyázási technikák

A gazdaságban a mezőgazdasági területen különböző rendelkezésre álló technikákkal kijuttatott összes trágya (a keletkezett és behozott trágya mennyisége csökkentve a kiszállított trágya mennyiségével) aránya.

Szórás

A trágyát sávos szórás vagy befecskendezés alkalmazása nélkül juttatják a földterületre vagy a növényekre.

| | Beforgatás nélkül

  A felhasznált trágya összmennyiségéből a beforgatás nélkül a talajba juttatott trágya százalékos aránya. Ide kell beszámítani, ha a trágyát nem forgatják be a szórást követően 24 órán belül. |
| --- | --- |

Beforgatás nélkül

A felhasznált trágya összmennyiségéből a beforgatás nélkül a talajba juttatott trágya százalékos aránya. Ide kell beszámítani, ha a trágyát nem forgatják be a szórást követően 24 órán belül.

| | Beforgatás 4 órán belül

  A felhasznált trágya összmennyiségéből a 4 órán belül mechanikusan a talajba forgatott trágya százalékos aránya. |
| --- | --- |

Beforgatás 4 órán belül

A felhasznált trágya összmennyiségéből a 4 órán belül mechanikusan a talajba forgatott trágya százalékos aránya.

| | Beforgatás több mint 4 óra elteltével

  A felhasznált trágya összmennyiségéből a több mint 4 óra elteltével mechanikusan a talajba forgatott trágya százalékos aránya. Ha a trágyát nem forgatják be a szórást követően 24 órán belül, ebbe a pontba nem kell beszámítani, hanem a »Beforgatás nélkül« pontnál kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

Beforgatás több mint 4 óra elteltével

A felhasznált trágya összmennyiségéből a több mint 4 óra elteltével mechanikusan a talajba forgatott trágya százalékos aránya. Ha a trágyát nem forgatják be a szórást követően 24 órán belül, ebbe a pontba nem kell beszámítani, hanem a »Beforgatás nélkül« pontnál kell figyelembe venni.

Sávos szórás

A területen párhuzamos sávokban trágyalét vagy hígtrágyát szórnak úgy, hogy a sávok közé nem kerül trágya, a szórást tartálykocsi vagy a traktor végére erősített eszköz (sávos szórógép) használatával végzik, a cél trágyalé vagy hígtrágya kijuttatása a talaj felszínére.

| | Vontatott tömlő

  Olyan sávos szórógép, amelynek keretére több tömlőt szereltek, de nincs rajta a növény vagy fűféle leveleinek félrehajtására szolgáló eszköz. |
| --- | --- |

Vontatott tömlő

Olyan sávos szórógép, amelynek keretére több tömlőt szereltek, de nincs rajta a növény vagy fűféle leveleinek félrehajtására szolgáló eszköz.

| | Vontatott csoroszlya

  Olyan sávos szórógép, amelynek keretére több talp vagy cipő alakú eszközt szereltek, amelyekkel a növény vagy fűféle levelei félrehajthatók azért, hogy a trágya sávokban történő szórása során a növény vagy fű szennyeződése minél kisebb legyen. |
| --- | --- |

Vontatott csoroszlya

Olyan sávos szórógép, amelynek keretére több talp vagy cipő alakú eszközt szereltek, amelyekkel a növény vagy fűféle levelei félrehajthatók azért, hogy a trágya sávokban történő szórása során a növény vagy fű szennyeződése minél kisebb legyen.

Befecskendezés

Trágyalé vagy hígtrágya bejuttatása a talajba vágott – az injektor típusától függően – különböző mélységű résekbe.

| | Sekély/nyitott rés

  A rések kicsik, általában körülbelül 50 mm mélységűek. A trágyázás után nyitva maradnak. |
| --- | --- |

Sekély/nyitott rés

A rések kicsik, általában körülbelül 50 mm mélységűek. A trágyázás után nyitva maradnak.

| | Mély/zárt rés

  A rések nagyobbak, általában körülbelül 150 mm mélységűek. A trágyázás után befedik azokat. |
| --- | --- |

Mély/zárt rés

A rések nagyobbak, általában körülbelül 150 mm mélységűek. A trágyázás után befedik azokat.

A gazdaságba beszállított és onnan kiszállított trágya

A gazdaságban keletkező és onnan kiszállított összes trágya

A gazdaságból elszállított trágya mennyisége.

A gazdaságba beszállított trágya

A mezőgazdaságban történő felhasználás céljából a gazdaságba szállított trágya mennyisége, függetlenül attól, hogy a gazdaság fizetségért vagy ingyen kapja a trágyát.”

---

(1)  A gazdaság és a számosállategység alapvető fogalommeghatározása az 1166/2008/EK tanácsi rendelet 2. cikkében szerepel.

1

(2)  A Bizottság 2011. január 17-i 31/2011/EU rendelete a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékleteinek módosításáról (HL L 13., 2011.1.18., 3. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1305/2013/EU rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

3

(4)  A Tanács 2007. június 28-i 834/2007/EK rendelete az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. december 5-i 138/2004/EK rendelete a közösségi mezőgazdasági számlarendszerről (HL L 33., 2004.2.5., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

6

(7)  A Tanács 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 2008. április 29-i 479/2008/EK rendelete a borpiac közös szervezéséről, az 1493/1999/EK, az 1782/2003/EK, az 1290/2005/EK és a 3/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2392/86/EGK és az 1493/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 148., 2008.6.6., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1307/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

10

---

| 14.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 215/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 215/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1392 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 13.)

a fruktóz egyszerű anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (5) bekezdésére, összefüggésben 13. cikke (2) bekezdésével,

mivel:

| (1) | A Bizottsághoz 2014. március 12-én az 1107/2009/EK rendelet 23. cikke (3) bekezdésének megfelelő kérelem érkezett az Institut Technique de l'Agriculture Biologique-tól (ITAB) a fruktóz egyszerű anyagként történő jóváhagyására vonatkozóan. A kérelemhez csatolták a rendelet 23. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt információkat. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz 2014. március 12-én az 1107/2009/EK rendelet 23. cikke (3) bekezdésének megfelelő kérelem érkezett az Institut Technique de l'Agriculture Biologique-tól (ITAB) a fruktóz egyszerű anyagként történő jóváhagyására vonatkozóan. A kérelemhez csatolták a rendelet 23. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt információkat.

| (2) | A Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) tudományos segítségnyújtásra. A Hatóság a Bizottságnak 2014. október 24-én technikai jelentést (2) nyújtott be a szóban forgó anyagról. A Bizottság 2015. március 20-án benyújtotta vizsgálati jelentését (3) és e rendelet tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának, melyeket az említett bizottság 2015. július 14-i ülésére véglegesített. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) tudományos segítségnyújtásra. A Hatóság a Bizottságnak 2014. október 24-én technikai jelentést (2) nyújtott be a szóban forgó anyagról. A Bizottság 2015. március 20-án benyújtotta vizsgálati jelentését (3) és e rendelet tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának, melyeket az említett bizottság 2015. július 14-i ülésére véglegesített.

| (3) | A kérelmező által benyújtott dokumentáció alátámasztja, hogy a fruktóz megfelel a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkében szereplő meghatározás szerinti élelmiszerekre vonatkozó kritériumoknak. Ezenfelül döntően nem növényvédelmi célokra használják, mindazonáltal növényvédő szerként is hasznos vízzel oldott formában. Következésképpen egyszerű anyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező által benyújtott dokumentáció alátámasztja, hogy a fruktóz megfelel a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkében szereplő meghatározás szerinti élelmiszerekre vonatkozó kritériumoknak. Ezenfelül döntően nem növényvédelmi célokra használják, mindazonáltal növényvédő szerként is hasznos vízzel oldott formában. Következésképpen egyszerű anyagnak tekintendő.

| (4) | Az elvégzett vizsgálatokból kiderült, hogy a fruktóz várhatóan általában megfelel az 1107/2009/EK rendelet 23. cikkében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a fruktóz egyszerű anyagként való jóváhagyása indokolt. |
| --- | --- |

(4)

Az elvégzett vizsgálatokból kiderült, hogy a fruktóz várhatóan általában megfelel az 1107/2009/EK rendelet 23. cikkében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a fruktóz egyszerű anyagként való jóváhagyása indokolt.

| (5) | Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, továbbá a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében mindazonáltal szükség van bizonyos jóváhagyási feltételek előírására, amelyeket e rendelet I. melléklete határoz meg. |
| --- | --- |

(5)

Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, továbbá a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében mindazonáltal szükség van bizonyos jóváhagyási feltételek előírására, amelyeket e rendelet I. melléklete határoz meg.

| (6) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU végrehajtási rendelet (5) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően az 540/2011/EU végrehajtási rendelet (5) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az egyszerű anyag jóváhagyása

Az I. mellékletben meghatározott fruktóz az ugyanazon mellékletben foglalt feltételek mellett egyszerű anyagként jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  European Food Safety Authority; 2014. Outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for fructose for use in plant protection on apple trees with indirect action in the control of insects (A tagállamokkal és az EFSA-val való konzultáció eredménye a fruktóznak mint egyszerű anyagnak az almafák rovarok elleni közvetett védelme céljából történő alkalmazására vonatkozó kérelemről). EFSA supporting publication (kapcsolódó közlemény) 2014:EN-684. 27. o.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2011. május 25-i 540/2011/EU végrehajtási rendelete az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fruktóz
  CAS-szám: 57-48-7 | β-D-fruktofuranóz | Élelmiszer-minőség | 2015. október 1. | Kizárólag egyszerű anyagként, a növények természetes védelmi mechanizmusát aktiváló szerként való felhasználása engedélyezett.
  A fruktóz használata a fruktózról szóló vizsgálati jelentésben (SANCO/12680/2014) megfogalmazott következtetésekkel és különösen az annak I. és II. függelékben meghatározott feltételekkel engedélyezett. |

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Egyedi rendelkezések

Fruktóz

CAS-szám: 57-48-7

β-D-fruktofuranóz

Élelmiszer-minőség

2015. október 1.

Kizárólag egyszerű anyagként, a növények természetes védelmi mechanizmusát aktiváló szerként való felhasználása engedélyezett.

A fruktóz használata a fruktózról szóló vizsgálati jelentésben (SANCO/12680/2014) megfogalmazott következtetésekkel és különösen az annak I. és II. függelékben meghatározott feltételekkel engedélyezett.

---

(1)  Az egyszerű anyag azonosítására, specifikációjára és alkalmazási módjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EK végrehajtási rendelet mellékletének C. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „8 | Fruktóz
  CAS-szám: 57-48-7 | β-D-fruktofuranóz | Élelmiszer-minőség | 2015. október 1. | Kizárólag egyszerű anyagként, a növények természetes védelmi mechanizmusát aktiváló szerként való felhasználása engedélyezett.
  A fruktóz használata a fruktózról szóló vizsgálati jelentésben (SANCO/12680/2014) megfogalmazott következtetésekkel és különösen az annak I. és II. függelékben meghatározott feltételekkel engedélyezett.” |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Egyedi rendelkezések

„8

Fruktóz

CAS-szám: 57-48-7

β-D-fruktofuranóz

Élelmiszer-minőség

2015. október 1.

Kizárólag egyszerű anyagként, a növények természetes védelmi mechanizmusát aktiváló szerként való felhasználása engedélyezett.

A fruktóz használata a fruktózról szóló vizsgálati jelentésben (SANCO/12680/2014) megfogalmazott következtetésekkel és különösen az annak I. és II. függelékben meghatározott feltételekkel engedélyezett.”

---

(1)  Az egyszerű anyag azonosítására, specifikációjára és alkalmazási módjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

1

---

| 14.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 215/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 215/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1393 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 13.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Καλαμάτα (Kalamata) [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | 2013. január 3-án hatályba lépett az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta az 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2). |
| --- | --- |

(1)

2013. január 3-án hatályba lépett az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta az 510/2006/EK tanácsi rendeletet (2).

| (2) | Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Görögország kérelmét, amely az 1065/97/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Καλαμάτα” (Kalamata) oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez (a továbbiakban: OEM) kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányult. |
| --- | --- |

(2)

Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Görögország kérelmét, amely az 1065/97/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Καλαμάτα” (Kalamata) oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez (a továbbiakban: OEM) kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányult.

| (3) | Mivel az érintett módosítások az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének értelmében nem kisebb jelentőségűek, a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az 510/2006/EK rendeket 6. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). |
| --- | --- |

(3)

Mivel az érintett módosítások az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének értelmében nem kisebb jelentőségűek, a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az 510/2006/EK rendeket 6. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4).

| (4) | A Bizottsághoz öt, az 510/2006/EK rendelet 7. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti felszólalás érkezett (5). Az első felszólalás a NECTRA FOOD SA svájci vállalattól érkezett 2012. december 14-én. A második felszólalás a FAR TRADING CO egyiptomi vállalattól érkezett 2012. december 17-én. A harmadik felszólalás az Oluf Lorentzen AS norvég vállalattól érkezett 2012. december 17-én. A negyedik felszólalás az Egyesült Királyságtól érkezett 2012. december 20-án. Az ötödik felszólalás a CARL B.FELDTHUSEN dán vállalattól érkezett 2012. december 17-én. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz öt, az 510/2006/EK rendelet 7. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti felszólalás érkezett (5). Az első felszólalás a NECTRA FOOD SA svájci vállalattól érkezett 2012. december 14-én. A második felszólalás a FAR TRADING CO egyiptomi vállalattól érkezett 2012. december 17-én. A harmadik felszólalás az Oluf Lorentzen AS norvég vállalattól érkezett 2012. december 17-én. A negyedik felszólalás az Egyesült Királyságtól érkezett 2012. december 20-án. Az ötödik felszólalás a CARL B.FELDTHUSEN dán vállalattól érkezett 2012. december 17-én.

| (5) | Az utolsó felszólalást nem vizsgálták meg, mivel az 510/2006/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a valamely tagállamban székhellyel rendelkező jogi személy nem nyújthat be felszólalást a nyilatkozat közvetlenül a Bizottságnak történő benyújtása útján. A fennmaradó felszólalások elfogadhatóknak bizonyultak. |
| --- | --- |

(5)

Az utolsó felszólalást nem vizsgálták meg, mivel az 510/2006/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a valamely tagállamban székhellyel rendelkező jogi személy nem nyújthat be felszólalást a nyilatkozat közvetlenül a Bizottságnak történő benyújtása útján. A fennmaradó felszólalások elfogadhatóknak bizonyultak.

| (6) | 2013. február 15-én kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket az ahhoz szükséges konzultációk lefolytatására, hogy hat hónapon belül megállapodjanak egymás között saját belső eljárásaiknak megfelelően. |
| --- | --- |

(6)

2013. február 15-én kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket az ahhoz szükséges konzultációk lefolytatására, hogy hat hónapon belül megállapodjanak egymás között saját belső eljárásaiknak megfelelően.

| (7) | A határidőn belül a felek nem tudtak megállapodni. |
| --- | --- |

(7)

A határidőn belül a felek nem tudtak megállapodni.

| (8) | Mivel nem jött létre egyezség, a Bizottságnak az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárás alapján határozatot kell elfogadnia. |
| --- | --- |

(8)

Mivel nem jött létre egyezség, a Bizottságnak az 1151/2012/EU rendelet 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt eljárás alapján határozatot kell elfogadnia.

| (9) | A felszólalást benyújtó felek szerint a módosítás után a földrajzi terület nem lenne homogén, mivel a módosítás iránti kérelemben szereplő földrajzi terület egy része nem rendelkezik ugyanazokkal az egyedi mikroklimatikus jellemzőkkel, mint a jelenlegi OEM-terület; a módosított területen előállított olívaolaj kémiai és érzékszervi tulajdonságai kevésbé kifejezettek, mint a jelenlegi OEM-területen előállított olívaolajé, és ennek következtében a minősége is alacsonyabb; a minőségromlás rontaná a termék hírnevét és a róla kialakult képet; a terület kiterjesztése félrevezetné a fogyasztókat, mivel a terméket ezentúl nem Kalamata megye területén, hanem Messzinia régióban állítják elő, sőt palackozása a régió területén kívül is történhet; az új földrajzi terület e kapcsolat tekintetében nincs körülhatárolva; a termék és a terület közötti kapcsolatot gyengíti a palackozásra vonatkozó földrajzi korlátozás hiánya, nyomon követhetőségi problémákat idéz elő, a terméket pedig kiteszi az esetleges csalások és a minőségromlás kockázatának; a módosítás iránti kérelmet alátámasztó adatok helytállósága és reprezentatív volta megkérdőjelezhető; a módosított termékleíráshoz vezető, közzétett egységes dokumentumban szereplő internetes link nem működik megfelelően. |
| --- | --- |

(9)

A felszólalást benyújtó felek szerint a módosítás után a földrajzi terület nem lenne homogén, mivel a módosítás iránti kérelemben szereplő földrajzi terület egy része nem rendelkezik ugyanazokkal az egyedi mikroklimatikus jellemzőkkel, mint a jelenlegi OEM-terület; a módosított területen előállított olívaolaj kémiai és érzékszervi tulajdonságai kevésbé kifejezettek, mint a jelenlegi OEM-területen előállított olívaolajé, és ennek következtében a minősége is alacsonyabb; a minőségromlás rontaná a termék hírnevét és a róla kialakult képet; a terület kiterjesztése félrevezetné a fogyasztókat, mivel a terméket ezentúl nem Kalamata megye területén, hanem Messzinia régióban állítják elő, sőt palackozása a régió területén kívül is történhet; az új földrajzi terület e kapcsolat tekintetében nincs körülhatárolva; a termék és a terület közötti kapcsolatot gyengíti a palackozásra vonatkozó földrajzi korlátozás hiánya, nyomon követhetőségi problémákat idéz elő, a terméket pedig kiteszi az esetleges csalások és a minőségromlás kockázatának; a módosítás iránti kérelmet alátámasztó adatok helytállósága és reprezentatív volta megkérdőjelezhető; a módosított termékleíráshoz vezető, közzétett egységes dokumentumban szereplő internetes link nem működik megfelelően.

| (10) | A felszólalást benyújtó felek által említettek ellenére a következő okokból helyénvaló jóváhagyni a „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM termékleírásának módosítását. |
| --- | --- |

(10)

A felszólalást benyújtó felek által említettek ellenére a következő okokból helyénvaló jóváhagyni a „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM termékleírásának módosítását.

| (11) | A módosítás iránti kérelem, az egységes dokumentum és a termékleírás részletesen ismerteti a Messzinia régióban a természetes és emberi tényezők homogenitását. A felszólalást benyújtó felek nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a földrajzi területnek a módosítás iránti kérelemben szereplő új részeire jellemző talajtani-éghajlati feltételek jelentősen különböznének a jelenlegi földrajzi területéitől. Emellett az „Elia Kalamatas” OEM (kalamatai olívabogyó) jelenlegi földrajzi területe a meghatározás szerint Messzinia régió. Következtetésképpen Messzinia régiót – a módosítás iránti kérelemben meghatározottaknak megfelelően – indokolt az olívaolajra vonatkozó „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM meghatározott földrajzi területének minősíteni. |
| --- | --- |

(11)

A módosítás iránti kérelem, az egységes dokumentum és a termékleírás részletesen ismerteti a Messzinia régióban a természetes és emberi tényezők homogenitását. A felszólalást benyújtó felek nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a földrajzi területnek a módosítás iránti kérelemben szereplő új részeire jellemző talajtani-éghajlati feltételek jelentősen különböznének a jelenlegi földrajzi területéitől. Emellett az „Elia Kalamatas” OEM (kalamatai olívabogyó) jelenlegi földrajzi területe a meghatározás szerint Messzinia régió. Következtetésképpen Messzinia régiót – a módosítás iránti kérelemben meghatározottaknak megfelelően – indokolt az olívaolajra vonatkozó „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM meghatározott földrajzi területének minősíteni.

| (12) | A minőségromlásra és a hírnévbeli veszteségre vonatkozó állításokat nem támasztották alá olyan konkrét részletekkel, amelyek a minőségcsökkenést bizonyítanák. A két területen előállított olívaolaj érzékszervi és kémiai tulajdonságaira vonatkozó adatok elemzése – amely a felszólalást benyújtó felek tanulmányában szerepelt – nem teszi lehetővé annak egyértelmű megállapítását, hogy a javasolt módosított területen előállított olívaolaj tulajdonságait tekintve alacsonyabb minőségű lenne, mint a jelenlegi OEM-területen előállított olívaolaj. Ezzel szemben a görög hatóságok által benyújtott adatok arról tanúskodnak, hogy a két olívaolaj összességében azonos érzékszervi és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és a különbség elhanyagolható. |
| --- | --- |

(12)

A minőségromlásra és a hírnévbeli veszteségre vonatkozó állításokat nem támasztották alá olyan konkrét részletekkel, amelyek a minőségcsökkenést bizonyítanák. A két területen előállított olívaolaj érzékszervi és kémiai tulajdonságaira vonatkozó adatok elemzése – amely a felszólalást benyújtó felek tanulmányában szerepelt – nem teszi lehetővé annak egyértelmű megállapítását, hogy a javasolt módosított területen előállított olívaolaj tulajdonságait tekintve alacsonyabb minőségű lenne, mint a jelenlegi OEM-területen előállított olívaolaj. Ezzel szemben a görög hatóságok által benyújtott adatok arról tanúskodnak, hogy a két olívaolaj összességében azonos érzékszervi és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és a különbség elhanyagolható.

| (13) | Emellett az 1151/2012/EU rendeletnek nem célja, hogy egy termék elérjen vagy megőrizzen egy bizonyos minőséget vagy egy, a termékről kialakult képet, és nem is tartalmaz ilyen célú rendelkezéseket. Amennyiben bizonyítható, hogy a módosított földrajzi területről származó termék tulajdonságai – melyek hasonlók, mint a jelenlegi OEM-területről származó termék tulajdonságai – elsősorban a módosított földrajzi területre jellemző természeti és emberi tényezőknek tudhatók be, a módosítás iránti kérelem megfelel az 1151/2012/EU rendelet követelményeinek. |
| --- | --- |

(13)

Emellett az 1151/2012/EU rendeletnek nem célja, hogy egy termék elérjen vagy megőrizzen egy bizonyos minőséget vagy egy, a termékről kialakult képet, és nem is tartalmaz ilyen célú rendelkezéseket. Amennyiben bizonyítható, hogy a módosított földrajzi területről származó termék tulajdonságai – melyek hasonlók, mint a jelenlegi OEM-területről származó termék tulajdonságai – elsősorban a módosított földrajzi területre jellemző természeti és emberi tényezőknek tudhatók be, a módosítás iránti kérelem megfelel az 1151/2012/EU rendelet követelményeinek.

| (14) | A név számos bejegyzett OEM esetében sem egyezik a földrajzi terület nevével. Ennek megfelelően az a tény, hogy a módosítás iránti kérelmet követően az OEM-et Messzinia régióban is előállítják majd, nem ellentétes az 1151/2012/EU rendelettel. |
| --- | --- |

(14)

A név számos bejegyzett OEM esetében sem egyezik a földrajzi terület nevével. Ennek megfelelően az a tény, hogy a módosítás iránti kérelmet követően az OEM-et Messzinia régióban is előállítják majd, nem ellentétes az 1151/2012/EU rendelettel.

| (15) | A termékleírásban foglalt mondat, amelynek értelmében a terméket a meghatározott földrajzi területen kívül is palackozhatják, nem ellentétes az 1151/2012/EU rendelettel, és nem érinti a termesztési terület és a termék minősége közötti kapcsolatot. Az 1151/2012/EU rendelet keretében az a kötelezettség, hogy a termék csomagolásának az adott területen kell történnie, eltér az egységes szabályoktól, és az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának értelmében meg kell indokolni. Amennyiben e kötelezettség indokolt, a kérelmezőtől függ, hogy e korlátozást beépíti-e a termékleírásba. Ebben az esetben a kérelmező nem javasolt ilyen korlátozást. Emellett a felszólalást benyújtó felek nem nyújtottak be megfelelő termékspecifikus indoklást arra vonatkozóan, hogy miért célszerű kötelezővé tenni a terméknek a behatárolt földrajzi területen történő csomagolását. |
| --- | --- |

(15)

A termékleírásban foglalt mondat, amelynek értelmében a terméket a meghatározott földrajzi területen kívül is palackozhatják, nem ellentétes az 1151/2012/EU rendelettel, és nem érinti a termesztési terület és a termék minősége közötti kapcsolatot. Az 1151/2012/EU rendelet keretében az a kötelezettség, hogy a termék csomagolásának az adott területen kell történnie, eltér az egységes szabályoktól, és az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának értelmében meg kell indokolni. Amennyiben e kötelezettség indokolt, a kérelmezőtől függ, hogy e korlátozást beépíti-e a termékleírásba. Ebben az esetben a kérelmező nem javasolt ilyen korlátozást. Emellett a felszólalást benyújtó felek nem nyújtottak be megfelelő termékspecifikus indoklást arra vonatkozóan, hogy miért célszerű kötelezővé tenni a terméknek a behatárolt földrajzi területen történő csomagolását.

| (16) | A felszólalást benyújtó felek állítása szerint a meghatározott földrajzi területen előállított olívaolaj érzékszervi és kémiai tulajdonságaira, valamint a földrajzi terület fennmaradó, módosított részében előállított olívaolaj ilyen tulajdonságaira vonatkozó adatok elemzése – melyeket a felszólalásokhoz csatolt tanulmány ismertet – egyértelműen bizonyítja, hogy az új földrajzi terület a kapcsolat tekintetében nem behatárolt. A Bizottság úgy véli, hogy az elemzés alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a módosított terület a kapcsolat tekintetében nincs meghatározva. Az elemzés nem bizonyítja, hogy a javasolt módosítás szerinti területen előállított olívaolaj és a jelenlegi OEM-területen előállított olívaolaj érzékszervi és kémiai tulajdonságai nem homogének. A felszólalást benyújtó felek nem adtak magyarázatot azon következtetésükre, hogy a módosított terület a kapcsolat tekintetében nincs meghatározva. |
| --- | --- |

(16)

A felszólalást benyújtó felek állítása szerint a meghatározott földrajzi területen előállított olívaolaj érzékszervi és kémiai tulajdonságaira, valamint a földrajzi terület fennmaradó, módosított részében előállított olívaolaj ilyen tulajdonságaira vonatkozó adatok elemzése – melyeket a felszólalásokhoz csatolt tanulmány ismertet – egyértelműen bizonyítja, hogy az új földrajzi terület a kapcsolat tekintetében nem behatárolt. A Bizottság úgy véli, hogy az elemzés alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a módosított terület a kapcsolat tekintetében nincs meghatározva. Az elemzés nem bizonyítja, hogy a javasolt módosítás szerinti területen előállított olívaolaj és a jelenlegi OEM-területen előállított olívaolaj érzékszervi és kémiai tulajdonságai nem homogének. A felszólalást benyújtó felek nem adtak magyarázatot azon következtetésükre, hogy a módosított terület a kapcsolat tekintetében nincs meghatározva.

| (17) | A felszólalást benyújtó felek emellett kifogásolták a módosított kérelmet alátámasztó, azt bizonyító adatokat, hogy a Messzinia régióban előállított olívaolaj tulajdonságai megegyezővé teszik azt a jelenlegi OEM-területen előállított olívaolajjal. A felszólalást benyújtó felek állítása szerint ezek az adatok nem nyújtanak tudományos jelentőségű eredményeket. Véleményük szerint az adatok földrajzilag nem reprezentatívak, és a figyelembe vett minták száma, valamint a termelési évek tekintetében nem elégségesek. |
| --- | --- |

(17)

A felszólalást benyújtó felek emellett kifogásolták a módosított kérelmet alátámasztó, azt bizonyító adatokat, hogy a Messzinia régióban előállított olívaolaj tulajdonságai megegyezővé teszik azt a jelenlegi OEM-területen előállított olívaolajjal. A felszólalást benyújtó felek állítása szerint ezek az adatok nem nyújtanak tudományos jelentőségű eredményeket. Véleményük szerint az adatok földrajzilag nem reprezentatívak, és a figyelembe vett minták száma, valamint a termelési évek tekintetében nem elégségesek.

| (18) | A Bizottság a görög hatóságokkal ellenőrizte a fent említett adatok megbízhatóságát. További számadatok benyújtására került sor. E számok szilárd statisztikai alapokon nyugszanak a figyelembe vett termelési évek, valamint a minták száma és földrajzi megoszlása tekintetében. Ezen adatokból következik, hogy a „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM meghatározott földrajzi területen előállított olívaolaj és a földrajzi terület fennmaradó, módosított részében előállított olívaolaj – elhanyagolható különbségekkel – azonos érzékszervi és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a görög hatóságokkal ellenőrizte a fent említett adatok megbízhatóságát. További számadatok benyújtására került sor. E számok szilárd statisztikai alapokon nyugszanak a figyelembe vett termelési évek, valamint a minták száma és földrajzi megoszlása tekintetében. Ezen adatokból következik, hogy a „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM meghatározott földrajzi területen előállított olívaolaj és a földrajzi terület fennmaradó, módosított részében előállított olívaolaj – elhanyagolható különbségekkel – azonos érzékszervi és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik.

| (19) | A módosítás iránti kérelem 3.2. pontjában szereplő táblázatban gépelési hiba fordult elő: a „Messzinia fennmaradó része” terület esetében a savasság átlagértéke nem 0,49, hanem 0,37. Ez az elírás nem érinti a két területen előállított olívaolaj homogenitására vonatkozó végső értékelést, és nem jelent olyan jelentős módosítást, amely a módosítás iránti kérelem újbóli közzétételét szükségessé tenné. |
| --- | --- |

(19)

A módosítás iránti kérelem 3.2. pontjában szereplő táblázatban gépelési hiba fordult elő: a „Messzinia fennmaradó része” terület esetében a savasság átlagértéke nem 0,49, hanem 0,37. Ez az elírás nem érinti a két területen előállított olívaolaj homogenitására vonatkozó végső értékelést, és nem jelent olyan jelentős módosítást, amely a módosítás iránti kérelem újbóli közzétételét szükségessé tenné.

| (20) | Végezetül a felszólalást benyújtó felek megemlítették, hogy a „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM módosítása iránti kérelemhez csatolt egységes dokumentumban szereplő internetcím, amely a termékleírás legfrissebb verziójára mutatott, nem működött megfelelően. Ezért a tanulmányt elkészítő kutatók az állítások szerint nem fértek hozzá a termékleírás publikációs referenciáihoz. |
| --- | --- |

(20)

Végezetül a felszólalást benyújtó felek megemlítették, hogy a „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM módosítása iránti kérelemhez csatolt egységes dokumentumban szereplő internetcím, amely a termékleírás legfrissebb verziójára mutatott, nem működött megfelelően. Ezért a tanulmányt elkészítő kutatók az állítások szerint nem fértek hozzá a termékleírás publikációs referenciáihoz.

| (21) | A görög hatóságok megerősítették, hogy a link a felszólalás emelésére rendelkezésre álló teljes időszak alatt megfelelően működött. A felszólalást benyújtó felek nem bocsátottak részletes információkat rendelkezésre azon körülményekről (vagyis időpont, az internetes oldal elérésére tett erőfeszítések száma stb.), amikor a link nem működött. Következtetésképpen – figyelembe véve a kapott négy, részletes, jól kidolgozott felszólalást, melyek a termékleírás alapos ismeretéről és mélyreható vizsgálatáról tanúskodnak – a Bizottság úgy véli, hogy a „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM módosításának jóváhagyására vonatkozó felszólalás joga nem sérült. |
| --- | --- |

(21)

A görög hatóságok megerősítették, hogy a link a felszólalás emelésére rendelkezésre álló teljes időszak alatt megfelelően működött. A felszólalást benyújtó felek nem bocsátottak részletes információkat rendelkezésre azon körülményekről (vagyis időpont, az internetes oldal elérésére tett erőfeszítések száma stb.), amikor a link nem működött. Következtetésképpen – figyelembe véve a kapott négy, részletes, jól kidolgozott felszólalást, melyek a termékleírás alapos ismeretéről és mélyreható vizsgálatáról tanúskodnak – a Bizottság úgy véli, hogy a „Καλαμάτα” (Kalamata) OEM módosításának jóváhagyására vonatkozó felszólalás joga nem sérült.

| (22) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Καλαμάτα” (Kalamata) (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2006. március 20-i 510/2006/EK a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (HL L 93., 2006.3.31., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság 1997. június 12-i 1065/97/EK rendelete a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 156., 1997.6.13., 5. o.).

3

(4)  HL C 186., 2012.6.26., 18. o.

4

(5)  Időközben felváltotta az 1151/2012/EU rendelet 51. cikkének (1) bekezdése.

5

---

| 14.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 215/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 215/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1394 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 13.)

az (EU) 2015/588 rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 470/2014/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot követő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Eredeti intézkedések

| (1) | A jelenleg hatályos intézkedés (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) a 470/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) kivetett, 0,4 %-tól 36,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vám. Azon rendelet 1. cikkének (2) bekezdését az (EU) 2015/588 bizottsági végrehajtási rendelet (3) módosította. A 471/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (4) a Bizottság emellett 3,2 % és 17,1 % közötti kiegyenlítő vámtételt szabott ki. |
| --- | --- |

(1)

A jelenleg hatályos intézkedés (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) a 470/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) kivetett, 0,4 %-tól 36,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vám. Azon rendelet 1. cikkének (2) bekezdését az (EU) 2015/588 bizottsági végrehajtási rendelet (3) módosította. A 471/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (4) a Bizottság emellett 3,2 % és 17,1 % közötti kiegyenlítő vámtételt szabott ki.

2.   Újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat iránti kérelem

| (2) | 2014. november 12-én az eredeti dömpingellenes intézkedések újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálata iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 12. cikke értelmében. A kérelmet az EU ProSun Glass (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be a szolárüveg teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. |
| --- | --- |

(2)

2014. november 12-én az eredeti dömpingellenes intézkedések újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálata iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 12. cikke értelmében. A kérelmet az EU ProSun Glass (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be a szolárüveg teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.

| (3) | A kérelmező elegendő információt szolgáltatott annak igazolására, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően, az eredeti intézkedések bevezetése előtt és után csökkentek az exportárak. Ez állítólag a dömpingkülönbözet növekedését idézte elő, ami aláásta az eredeti intézkedések szándékolt javító hatását. A kérelmező bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a szolárüveg Unióba történő jelentős mennyiségű behozatala tovább folytatódott. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező elegendő információt szolgáltatott annak igazolására, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően, az eredeti intézkedések bevezetése előtt és után csökkentek az exportárak. Ez állítólag a dömpingkülönbözet növekedését idézte elő, ami aláásta az eredeti intézkedések szándékolt javító hatását. A kérelmező bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a szolárüveg Unióba történő jelentős mennyiségű behozatala tovább folytatódott.

| (4) | 2014. december 19-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (5) bejelentette, hogy az alaprendelet 12. cikke értelmében újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot kezdeményez a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szolárüveg behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

2014. december 19-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (5) bejelentette, hogy az alaprendelet 12. cikke értelmében újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot kezdeményez a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szolárüveg behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések tekintetében.

3.   Az újbóli vizsgálatban érintett felek

| (5) | Az eljárás újraindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló kínai gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és a kínai hatóságokat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket, hogy vegyenek részt abban. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás újraindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló kínai gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és a kínai hatóságokat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket, hogy vegyenek részt abban.

| (6) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat újraindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A nyilvánosságra hozatalt követően egy fél kért meghallgatást a Bizottsággal és álláspontját 2015. június 23-án be tudta nyújtani. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat újraindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A nyilvánosságra hozatalt követően egy fél kért meghallgatást a Bizottsággal és álláspontját 2015. június 23-án be tudta nyújtani.

4.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (7) | A Bizottság az eljárás újraindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás újraindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

| (8) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte az összes kínai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás újraindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(8)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte az összes kínai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás újraindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (9) | Öt – az Unióba irányuló teljes kínai export mintegy 70 %-át képviselő – kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A két kiválasztott gyártói csoport az Unióba irányuló teljes kínai export több mint 60 %-át és a vizsgálatban együttműködő vállalatok exportjának 94 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(9)

Öt – az Unióba irányuló teljes kínai export mintegy 70 %-át képviselő – kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A két kiválasztott gyártói csoport az Unióba irányuló teljes kínai export több mint 60 %-át és a vizsgálatban együttműködő vállalatok exportjának 94 %-át képviseli.

| (10) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival, de azok nem tettek észrevételt. A Bizottság ezért a javasolt – két gyártói csoportból álló – minta megtartása mellett döntött, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról. |
| --- | --- |

(10)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival, de azok nem tettek észrevételt. A Bizottság ezért a javasolt – két gyártói csoportból álló – minta megtartása mellett döntött, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról.

| (11) | A szolárüveget exportáló gyártók mintája ennélfogva az alábbiakból állt:






  — | Flat Solar Glass Group Co., Ltd (a továbbiakban: Flat Glass csoport) |
| --- | --- | --- |

(11)

A szolárüveget exportáló gyártók mintája ennélfogva az alábbiakból állt:

—

Flat Solar Glass Group Co., Ltd (a továbbiakban: Flat Glass csoport)

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (a továbbiakban: Xinyi csoport) |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (a továbbiakban: Xinyi csoport)

5.   A kérdőívre adott válaszok

| (12) | A Bizottság kérdőívet küldött mindkét kiválasztott kínai exportáló gyártói csoportnak és a független importőröknek, valamint azon felhasználóknak, amelyek az eljárás újraindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kérdőívet küldött mindkét kiválasztott kínai exportáló gyártói csoportnak és a független importőröknek, valamint azon felhasználóknak, amelyek az eljárás újraindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.

| (13) | Két kínai exportáló gyártó és három független uniós importőr küldött vissza kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(13)

Két kínai exportáló gyártó és három független uniós importőr küldött vissza kitöltött kérdőívet.

6.   Ellenőrző látogatások

| (14) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet az újbóli vizsgálat érdekében szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:






  — | Flat Glass csoport, Jiaxing, Zhejiang, Kína |
| --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet az újbóli vizsgálat érdekében szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra:

—

Flat Glass csoport, Jiaxing, Zhejiang, Kína

| — | Xinyi csoport, Wuhu, Anhui, Kína |
| --- | --- |

—

Xinyi csoport, Wuhu, Anhui, Kína

7.   Nyilvánosságra hozatal

| (15) | Az érdekelt felek mindegyike megkapta a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatót, amely tartalmazta azon lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg tekintetében a végleges dömpingellenes vám módosítását javasolta. A felek mindegyike tájékoztatást kapott a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik megtételére rendelkezésre álló határidőről. |
| --- | --- |

(15)

Az érdekelt felek mindegyike megkapta a nyilvánosságra hozatalkor kiadott tájékoztatót, amely tartalmazta azon lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg tekintetében a végleges dömpingellenes vám módosítását javasolta. A felek mindegyike tájékoztatást kapott a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik megtételére rendelkezésre álló határidőről.

| (16) | Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették. |
| --- | --- |

(16)

Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették.

8.   Vizsgálati időszak

| (17) | A szóban forgó újbóli vizsgálat esetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama 2013. december 1-jétől2014. november 30-ig tartott. A visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti exportárakat összehasonlították az eredeti vizsgálati időtartam alatti exportárakkal, amelyek az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezettek és a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időtartamot érintették. |
| --- | --- |

(17)

A szóban forgó újbóli vizsgálat esetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama 2013. december 1-jétől2014. november 30-ig tartott. A visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti exportárakat összehasonlították az eredeti vizsgálati időtartam alatti exportárakkal, amelyek az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezettek és a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időtartamot érintették.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (18) | Az érintett termék – amely azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel – Kínából származó, 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300–2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó, jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá besorolt szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(18)

Az érintett termék – amely azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel – Kínából származó, 300 ppm-nél alacsonyabb vastartalmú, (a 300–2 500 nm közötti tartományban, AM1,5 sugárzás mellett mérve) 88 %-nál magasabb napenergia áteresztésű, (EN 12150 szabvány szerint mérve) 250 °C-ig hőálló, (EN 12150 szabvány szerint mérve) Δ 150 K hőlökésállóságú, és (EN 1288-3 szabvány szerint mérve) 90 N/mm2 vagy ennél nagyobb mechanikai szilárdságú edzett nátronmész síküveget tartalmazó, jelenleg az ex 7007 19 80 KN-kód alá besorolt szolárüveg (a továbbiakban: érintett termék).

| (19) | A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, a Kína belföldi piacán gyártott és értékesített termék, az eredeti vizsgálatban analóg országnak választott Törökország belföldi piacán gyártott és értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel, valamint azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkeznek. Ezért ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, a Kína belföldi piacán gyártott és értékesített termék, az eredeti vizsgálatban analóg országnak választott Törökország belföldi piacán gyártott és értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel, valamint azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkeznek. Ezért ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   MEGÁLLAPÍTÁSOK

| (20) | Az alaprendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az eredeti intézkedések kiszabása óta az exportárak csökkentek-e, illetve hogy az Unióban a Kínából származó szolárüveg viszonteladói ára vagy az azt követő eladási ára nem kielégítő mértékben változott-e. Amennyiben megállapítják, hogy visszanyerés történt, új dömpingkülönbözetet kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az eredeti intézkedések kiszabása óta az exportárak csökkentek-e, illetve hogy az Unióban a Kínából származó szolárüveg viszonteladói ára vagy az azt követő eladási ára nem kielégítő mértékben változott-e. Amennyiben megállapítják, hogy visszanyerés történt, új dömpingkülönbözetet kell kiszámítani.

1.   Az exportárak csökkenése

| (21) | A visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt az érintett termék exportját közvetlenül független uniós ügyfelekkel bonyolították. |
| --- | --- |

(21)

A visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt az érintett termék exportját közvetlenül független uniós ügyfelekkel bonyolították.

| (22) | A Bizottság a mintában mindkét csoport esetében összehasonlította a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt értékesített terméktípusok árát az eredeti vizsgálati időtartam alatt értékesített terméktípusok árával, és a visszanyerést illetően mindkét csoportra kiszámította a súlyozott átlagot. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság a mintában mindkét csoport esetében összehasonlította a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt értékesített terméktípusok árát az eredeti vizsgálati időtartam alatt értékesített terméktípusok árával, és a visszanyerést illetően mindkét csoportra kiszámította a súlyozott átlagot.

| (23) | Az eredeti vizsgálat során a mintába felvett vállalatok exportja főként bevonat nélküli szolárüvegből, valamint kisebb mennyiségben bevont üvegből állt. Az eredeti vizsgálat során a bevonat nélküli és a bevont üveg átlagos értékesítési ára között mintegy 20 %-os különbség volt megállapítható. A fotovoltaikuspanel-ipar viszont világszinten egyre inkább áttér a bevonat nélküli üvegről a bevont üvegre, mivel utóbbi hatékonyabb terméknek számít. A bevont üveg mára standarddá vált, míg a bevonat nélküli üveg használata elsősorban a kedvezőtlen és zord időjárási feltételek uralta környékeken épített létesítményekre korlátozódik. Ezen fejlemények tükröződnek a mintába felvett exportáló gyártók exportőri magatartásában is, akik exportja a bevonat nélküli szolárüvegről teljesen áttért a bevont szolárüvegre. |
| --- | --- |

(23)

Az eredeti vizsgálat során a mintába felvett vállalatok exportja főként bevonat nélküli szolárüvegből, valamint kisebb mennyiségben bevont üvegből állt. Az eredeti vizsgálat során a bevonat nélküli és a bevont üveg átlagos értékesítési ára között mintegy 20 %-os különbség volt megállapítható. A fotovoltaikuspanel-ipar viszont világszinten egyre inkább áttér a bevonat nélküli üvegről a bevont üvegre, mivel utóbbi hatékonyabb terméknek számít. A bevont üveg mára standarddá vált, míg a bevonat nélküli üveg használata elsősorban a kedvezőtlen és zord időjárási feltételek uralta környékeken épített létesítményekre korlátozódik. Ezen fejlemények tükröződnek a mintába felvett exportáló gyártók exportőri magatartásában is, akik exportja a bevonat nélküli szolárüvegről teljesen áttért a bevont szolárüvegre.

| (24) | Az eredeti vizsgálati időtartam és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időtartam alatti exportárak összehasonlításából az derül ki, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt az érintett termék vonatkozásában a Flat csoport exportárai átlagosan 17,6 %-kal és a Xinyi csoporté 30,4 %-kal csökkentek. Ennélfogva mindkét gyártói csoport esetében visszanyerés állapítható meg. |
| --- | --- |

(24)

Az eredeti vizsgálati időtartam és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időtartam alatti exportárak összehasonlításából az derül ki, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt az érintett termék vonatkozásában a Flat csoport exportárai átlagosan 17,6 %-kal és a Xinyi csoporté 30,4 %-kal csökkentek. Ennélfogva mindkét gyártói csoport esetében visszanyerés állapítható meg.

| (25) | Az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban az importőrök, a felhasználók és az exportőrök lehetőségek kaptak arra, hogy bizonyítékot nyújtsanak be annak igazolására, hogy az Unióban az intézkedések elrendelését követően a dömpingellenes vám visszanyerésétől eltérő okokból történt csökkenés az exportárakban és a viszonteladói árakban nem megfigyelhető változásnak is a visszanyeréstől eltérő okai voltak. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban az importőrök, a felhasználók és az exportőrök lehetőségek kaptak arra, hogy bizonyítékot nyújtsanak be annak igazolására, hogy az Unióban az intézkedések elrendelését követően a dömpingellenes vám visszanyerésétől eltérő okokból történt csökkenés az exportárakban és a viszonteladói árakban nem megfigyelhető változásnak is a visszanyeréstől eltérő okai voltak.

| (26) | Az exportáló gyártók egyike azzal érvelt – és követelését a nyilvánosságra hozatal után megismételte –, hogy az exportárak csökkenése nem a visszanyerésre, hanem a hatékony termelési módszerekre, a méretgazdaságosságra és az érintett termék versenyképesebb környezetére vezethető vissza. Mindezek következtében mind a gyártási költség, mind pedig az exportárak visszaestek. |
| --- | --- |

(26)

Az exportáló gyártók egyike azzal érvelt – és követelését a nyilvánosságra hozatal után megismételte –, hogy az exportárak csökkenése nem a visszanyerésre, hanem a hatékony termelési módszerekre, a méretgazdaságosságra és az érintett termék versenyképesebb környezetére vezethető vissza. Mindezek következtében mind a gyártási költség, mind pedig az exportárak visszaestek.

| (27) | A Bizottság elutasította ezt az érvelést. Az ilyen érvelés a gyártási költségeket érinti, és azt kizárólag a rendes érték újbóli vizsgálatának összefüggésében lehet figyelembe venni. Az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdése értelmében azonban a rendes érték állítólagos változásait csak akkor kell figyelembe venni, ha a felülvizsgált rendes értékekre vonatkozóan hiánytalan információkat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére. Ennek esete nem állt fenn, mivel a mintába felvett gyártói csoportok egyike sem kérte a rendes értékek újbóli vizsgálatát az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdésében előírtaknak és az eljárás újraindításáról szóló értesítés 5.1.1. pontjának a) alpontjában említetteknek megfelelően. Ennélfogva a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti gyártási költséget nem ellenőrizték, és a vizsgálat az exportárak ellenőrzésére korlátozódik. A gyártási költségek és/vagy a rendes érték állítólagos változásaival kapcsolatos érvelés csakis az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat keretében lehetséges. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság elutasította ezt az érvelést. Az ilyen érvelés a gyártási költségeket érinti, és azt kizárólag a rendes érték újbóli vizsgálatának összefüggésében lehet figyelembe venni. Az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdése értelmében azonban a rendes érték állítólagos változásait csak akkor kell figyelembe venni, ha a felülvizsgált rendes értékekre vonatkozóan hiánytalan információkat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére. Ennek esete nem állt fenn, mivel a mintába felvett gyártói csoportok egyike sem kérte a rendes értékek újbóli vizsgálatát az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdésében előírtaknak és az eljárás újraindításáról szóló értesítés 5.1.1. pontjának a) alpontjában említetteknek megfelelően. Ennélfogva a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti gyártási költséget nem ellenőrizték, és a vizsgálat az exportárak ellenőrzésére korlátozódik. A gyártási költségek és/vagy a rendes érték állítólagos változásaival kapcsolatos érvelés csakis az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat keretében lehetséges.

| (28) | Az egyik exportáló gyártó a nyilvánosságra hozatalt követően azzal érvelt, hogy exportárai nem vagy legalábbis nem a mintába felvett vállalatok exportáraihoz hasonló mértékben csökkentek. Azzal érvelt továbbá, hogy a mintába felvett két kínai exportőr exportárainak nyilvánvaló visszaesése, valamint azok dömping- és kárkülönbözetének újraszámítása nem vehető alapul a rá vonatkozó új egyedi dömpingellenes vám újraértékelésekor. Ennélfogva az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdése és 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kért. |
| --- | --- |

(28)

Az egyik exportáló gyártó a nyilvánosságra hozatalt követően azzal érvelt, hogy exportárai nem vagy legalábbis nem a mintába felvett vállalatok exportáraihoz hasonló mértékben csökkentek. Azzal érvelt továbbá, hogy a mintába felvett két kínai exportőr exportárainak nyilvánvaló visszaesése, valamint azok dömping- és kárkülönbözetének újraszámítása nem vehető alapul a rá vonatkozó új egyedi dömpingellenes vám újraértékelésekor. Ennélfogva az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdése és 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kért.

| (29) | A Bizottság elutasította ezt az érvelést. A szóban forgó exportáló gyártó a vizsgálat során nem működött együtt és nem nyújtotta be a szükséges információt az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt határidőn belül. Az alaprendelet 12. cikkének (4) bekezdése értelmében az ilyen újbóli vizsgálatot késedelem nélkül kell lefolytatni és rendszerint az újbóli vizsgálat megindításától számított hat hónapon belül le kell zárni. Az ilyen újbóli vizsgálatot az újbóli vizsgálat megindításától számított kilenc hónapon belül minden esetben le kell zárni. Ily módon a csak az eljárás későbbi szakaszában, a nyilvánosságra hozatalt követően igényelt egyedi vizsgálat akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság elutasította ezt az érvelést. A szóban forgó exportáló gyártó a vizsgálat során nem működött együtt és nem nyújtotta be a szükséges információt az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt határidőn belül. Az alaprendelet 12. cikkének (4) bekezdése értelmében az ilyen újbóli vizsgálatot késedelem nélkül kell lefolytatni és rendszerint az újbóli vizsgálat megindításától számított hat hónapon belül le kell zárni. Az ilyen újbóli vizsgálatot az újbóli vizsgálat megindításától számított kilenc hónapon belül minden esetben le kell zárni. Ily módon a csak az eljárás későbbi szakaszában, a nyilvánosságra hozatalt követően igényelt egyedi vizsgálat akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését.

| (30) | Egy importőr/felhasználó azzal érvelt, hogy az uniós szolárüvegipar – különösen a kiváló minőségű szolárüveg tekintetében – nem biztosít az uniós napelemmodul-ipar keresletét kielégítő mennyiségű kínálatot, ennélfogva ellenezte a kiegészítő intézkedések bevezetését. Azt állította továbbá, hogy a kiegészítő dömpingellenes intézkedések következtében a napelemmodul-gyártás az EU-n kívülre delokalizálódna. |
| --- | --- |

(30)

Egy importőr/felhasználó azzal érvelt, hogy az uniós szolárüvegipar – különösen a kiváló minőségű szolárüveg tekintetében – nem biztosít az uniós napelemmodul-ipar keresletét kielégítő mennyiségű kínálatot, ennélfogva ellenezte a kiegészítő intézkedések bevezetését. Azt állította továbbá, hogy a kiegészítő dömpingellenes intézkedések következtében a napelemmodul-gyártás az EU-n kívülre delokalizálódna.

| (31) | A Bizottság elutasította mindkét érvelést. Először is, ezen érvelések az uniós érdek vizsgálata alá tartoznak, amelyre azonban az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat során nem kerül sor. Másodszor, a kérdőívre adott válasza alapján a felhasználó a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt képes volt szolárüveg-szükségletének 100 %-át uniós és harmadik országbeli szolárüveg-gyártóktól beszerezni. Ezen érvelés tehát nem kellően megalapozott. Ugyanez vonatkozik azon érvelésre, amely szerint a kiegészítő intézkedések bevezetése az uniós napelemmodul-gyártókat termelésük EU-n kívülre történő delokalizálására kényszerítené. Ezen forgatókönyv valószínűtlennek tűnik. Ahogy az eredeti vizsgálat során is megállapították, a napelemmodul-gyártás költségében a szolárüveg részesedése 6–8 %. Következtésképpen az intézkedések szigorítása csak korlátozott – megközelítőleg 2–3 %-os – hatást gyakorolna a napelemmodulok teljes költségére. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság elutasította mindkét érvelést. Először is, ezen érvelések az uniós érdek vizsgálata alá tartoznak, amelyre azonban az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat során nem kerül sor. Másodszor, a kérdőívre adott válasza alapján a felhasználó a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt képes volt szolárüveg-szükségletének 100 %-át uniós és harmadik országbeli szolárüveg-gyártóktól beszerezni. Ezen érvelés tehát nem kellően megalapozott. Ugyanez vonatkozik azon érvelésre, amely szerint a kiegészítő intézkedések bevezetése az uniós napelemmodul-gyártókat termelésük EU-n kívülre történő delokalizálására kényszerítené. Ezen forgatókönyv valószínűtlennek tűnik. Ahogy az eredeti vizsgálat során is megállapították, a napelemmodul-gyártás költségében a szolárüveg részesedése 6–8 %. Következtésképpen az intézkedések szigorítása csak korlátozott – megközelítőleg 2–3 %-os – hatást gyakorolna a napelemmodulok teljes költségére.

2.   Dömping

| (32) | Miután mindkét gyártói csoport esetében megállapították a visszanyerést, elvégezték a dömpingkülönbözetek újraszámítását. |
| --- | --- |

(32)

Miután mindkét gyártói csoport esetében megállapították a visszanyerést, elvégezték a dömpingkülönbözetek újraszámítását.

2.1.   Exportárak

| (33) | A mintába felvett exportáló gyártók valamennyi értékesítésüket független uniós ügyfelekkel bonyolították. Az exportárak ezért az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(33)

A mintába felvett exportáló gyártók valamennyi értékesítésüket független uniós ügyfelekkel bonyolították. Az exportárak ezért az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

2.2.   Összehasonlítás

| (34) | A Bizottság az eredeti vizsgálat során megállapított rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi alapon végezte el. A dömpingkülönbözeteket a mintába felvett exportőrök egyedi, gyártelepi alapon megállapított árainak az analóg ország gyártójának belföldi értékesítési áraival vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság az eredeti vizsgálat során megállapított rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi alapon végezte el. A dömpingkülönbözeteket a mintába felvett exportőrök egyedi, gyártelepi alapon megállapított árainak az analóg ország gyártójának belföldi értékesítési áraival vagy adott esetben számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlítása alapján határozták meg.

| (35) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét. |
| --- | --- |

(35)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét.

| (36) | Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(36)

Ez alapján az összes esetben kiigazításokat végeztek a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, exportvámok és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.

2.3.   Dömpingkülönbözet

| (37) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók esetében a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet meghatározására úgy került sor, hogy a Törökország vonatkozásában az eredeti vizsgálati időtartam alatt a hasonló termék egyes típusaira számtanilag képzett rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók esetében a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet meghatározására úgy került sor, hogy a Törökország vonatkozásában az eredeti vizsgálati időtartam alatt a hasonló termék egyes típusaira számtanilag képzett rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti exportárának súlyozott átlagával.

| (38) | Ennek eredményeképpen a dömpingkülönbözet a Xinyi csoport esetében az eredeti vizsgálati időtartam alatti 83,1 %-ról a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt 122,2 %-ra, a Flat csoport esetében pedig 90,1 %-ról 122,4 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(38)

Ennek eredményeképpen a dömpingkülönbözet a Xinyi csoport esetében az eredeti vizsgálati időtartam alatti 83,1 %-ról a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt 122,2 %-ra, a Flat csoport esetében pedig 90,1 %-ról 122,4 %-ra emelkedett.

3.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (39) | Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályával összhangban, és mivel az eredeti intézkedések a kár megszüntetéséhez szükséges szinten alapultak, a kárkülönbözeteket újraszámították. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályával összhangban, és mivel az eredeti intézkedések a kár megszüntetéséhez szükséges szinten alapultak, a kárkülönbözeteket újraszámították.

| (40) | A kár megszüntetéséhez szükséges szintet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártóknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon az eredeti vizsgálati időtartam alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(40)

A kár megszüntetéséhez szükséges szintet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártóknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon az eredeti vizsgálati időtartam alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

| (41) | A nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó kérdőjelezte meg a Bizottság által használt módszer pontosságát. Ennek illusztrálása céljából azzal érvelt, hogy még akkor is emelkedett volna a kár megszüntetéséhez szükséges szint, ha az eredeti vizsgálati időtartam alatti exportárakhoz hasonlított, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti exportárak változatlanok maradtak volna. |
| --- | --- |

(41)

A nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó kérdőjelezte meg a Bizottság által használt módszer pontosságát. Ennek illusztrálása céljából azzal érvelt, hogy még akkor is emelkedett volna a kár megszüntetéséhez szükséges szint, ha az eredeti vizsgálati időtartam alatti exportárakhoz hasonlított, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatti exportárak változatlanok maradtak volna.

| (42) | A Bizottság elutasította ezt az érvelést. Az exportáló gyártó megerősítette, hogy exportárai a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt csökkentek. Következésképpen a visszanyerés megállapítható volt, aminek következtében a dömping- és kárkülönbözetet újra kellett számítani. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság elutasította ezt az érvelést. Az exportáló gyártó megerősítette, hogy exportárai a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat időtartama alatt csökkentek. Következésképpen a visszanyerés megállapítható volt, aminek következtében a dömping- és kárkülönbözetet újra kellett számítani.

| (43) | Ennek alapján a kárkülönbözet a Xinyi csoport esetében 39,3 %-ról 107,00 %-ra és a Flat csoport esetében 42,1 %-ról 112,5 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(43)

Ennek alapján a kárkülönbözet a Xinyi csoport esetében 39,3 %-ról 107,00 %-ra és a Flat csoport esetében 42,1 %-ról 112,5 %-ra emelkedett.

D.   KÖVETKEZTETÉS

| (44) | A fenti tények és szempontok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintába felvett exportáló gyártók visszanyerték a hatályos dömpingellenes vámot. Ennélfogva a Kínából származó szolárüveg behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében módosítani kell. |
| --- | --- |

(44)

A fenti tények és szempontok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mintába felvett exportáló gyártók visszanyerték a hatályos dömpingellenes vámot. Ennélfogva a Kínából származó szolárüveg behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében módosítani kell.

Az intézkedés új szintje

| (45) | Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályával összhangban a Bizottság először elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a kárkülönbözetek szintjén kell rögzíteni. Ugyanakkor az alaprendelet 12. cikke (3) bekezdésének utolsó mondata szerint az új kivetett dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg az eredetileg kivetett vám összegének kétszeresét. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályával összhangban a Bizottság először elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a kárkülönbözetek szintjén kell rögzíteni. Ugyanakkor az alaprendelet 12. cikke (3) bekezdésének utolsó mondata szerint az új kivetett dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg az eredetileg kivetett vám összegének kétszeresét.

| (46) | Mivel e vizsgálat a szubvencióellenes vizsgálatot nem érinti, az újonnan kivetett dömpingellenes vám a kiegyenlítő vám levonásával állapítható meg. |
| --- | --- |

(46)

Mivel e vizsgálat a szubvencióellenes vizsgálatot nem érinti, az újonnan kivetett dömpingellenes vám a kiegyenlítő vám levonásával állapítható meg.

| (47) | Ily módon a Flat csoport esetében az új dömpingellenes vám 71,4 % (azaz a jelenleg alkalmazott 42,1 %-os kárkülönbözet kétszerese, a 12,8 %-os kiegyenlítő vám levonásával) és a Xinyi csoport esetében 75,4 % (azaz a jelenleg alkalmazott 39,3 %-os kárkülönbözet kétszerese, a 3,2 %-os kiegyenlítő vám levonásával). |
| --- | --- |

(47)

Ily módon a Flat csoport esetében az új dömpingellenes vám 71,4 % (azaz a jelenleg alkalmazott 42,1 %-os kárkülönbözet kétszerese, a 12,8 %-os kiegyenlítő vám levonásával) és a Xinyi csoport esetében 75,4 % (azaz a jelenleg alkalmazott 39,3 %-os kárkülönbözet kétszerese, a 3,2 %-os kiegyenlítő vám levonásával).

| (48) | A kínai exportáló gyártók részéről tanúsított magas fokú együttműködésre tekintettel az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vám szintjén határozták meg. Az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám a vizsgálat során együtt nem működő vállalatokra érvényes, kivéve azokat amelyek az eredeti vizsgálatban együttműködtek és amelyekre egyedi vám vonatkozik. Ezen új dömpingellenes vámot az esetükben jelenleg alkalmazott kárkülönbözet kétszeresében állapították meg az alkalmazott kiegyenlítő vám levonásával. |
| --- | --- |

(48)

A kínai exportáló gyártók részéről tanúsított magas fokú együttműködésre tekintettel az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vám szintjén határozták meg. Az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám a vizsgálat során együtt nem működő vállalatokra érvényes, kivéve azokat amelyek az eredeti vizsgálatban együttműködtek és amelyekre egyedi vám vonatkozik. Ezen új dömpingellenes vámot az esetükben jelenleg alkalmazott kárkülönbözet kétszeresében állapították meg az alkalmazott kiegyenlítő vám levonásával.

| (49) | Az együttműködő és a mintába fel nem vett vállalatok esetében, amelyek listáját az alábbi táblázat tartalmazza, a dömping- és kárkülönbözet a mintába felvett vállalatok súlyozott átlagával került kiszámításra. Az új dömpingellenes vám megállapítása érdekében a jelenleg alkalmazott kárkülönbözet kétszeresében rögzítették azt a felső határt, amelyből levonták az alkalmazott kiegyenlítő vámot. |
| --- | --- |

(49)

Az együttműködő és a mintába fel nem vett vállalatok esetében, amelyek listáját az alábbi táblázat tartalmazza, a dömping- és kárkülönbözet a mintába felvett vállalatok súlyozott átlagával került kiszámításra. Az új dömpingellenes vám megállapítása érdekében a jelenleg alkalmazott kárkülönbözet kétszeresében rögzítették azt a felső határt, amelyből levonták az alkalmazott kiegyenlítő vámot.

| (50) | Az együtt nem működő exportáló gyártók egyike, amely az eredeti vizsgálatban együttműködött, vitatta a rá vonatkozó jelenlegi dömpingellenes vám emelésének elégséges jogalapját, illetve a dömpingellenes vámok Bizottság által javasolt magas szintű emelésének elégséges jogalapját. |
| --- | --- |

(50)

Az együtt nem működő exportáló gyártók egyike, amely az eredeti vizsgálatban együttműködött, vitatta a rá vonatkozó jelenlegi dömpingellenes vám emelésének elégséges jogalapját, illetve a dömpingellenes vámok Bizottság által javasolt magas szintű emelésének elégséges jogalapját.

| (51) | A Bizottság elutasította ezt az érvelést. A hatályban lévő intézkedések módosításának jogalapját az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdése képezi, amely értelmében a kivetett dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg az eredetileg kivetett vám összegének kétszeresét. E gyártó nem működött együtt jelen vizsgálatban és így rendes körülmények között maradványvámot kellene rá kiszabni. Ugyanakkor az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében – a fenti (48) preambulumbekezdésben már ismertetettek szerint – a rá érvényes új dömpingellenes vámot az esetében jelenleg alkalmazott kárkülönbözet kétszeresében állapították meg az alkalmazott kiegyenlítő vám levonásával. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság elutasította ezt az érvelést. A hatályban lévő intézkedések módosításának jogalapját az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdése képezi, amely értelmében a kivetett dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg az eredetileg kivetett vám összegének kétszeresét. E gyártó nem működött együtt jelen vizsgálatban és így rendes körülmények között maradványvámot kellene rá kiszabni. Ugyanakkor az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdése értelmében – a fenti (48) preambulumbekezdésben már ismertetettek szerint – a rá érvényes új dömpingellenes vámot az esetében jelenleg alkalmazott kárkülönbözet kétszeresében állapították meg az alkalmazott kiegyenlítő vám levonásával.

| (52) | A vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árra alkalmazandó felülvizsgált dömpingellenes vámtételek a következők:










  Vállalat | Új dömpingkülönbözet | Új kárkülönbözet | Az AR 12. cikkének (3) bekezdése szerinti felső határ (lásd a (45) preambulumbekezdést) | Kiegyenlítő vám
  (változatlan) | Felülvizsgált végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 84,2 % | 12,8 % | 71,4 % |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 122,2 % | 107,0 % | 78,6 % | 3,2 % | 75,4 % |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 52,4 % | 17,1 % | 35,3 % |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 34,2 % | 16,7 % | 17,5 % |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Novatech Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 122,4 % | 112,0 % | 73 % | 12,4 % | 60,6 % |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 122,4 % | 112,5 % | 73 % | 17,1 % | 55,9 % |
| Az összes többi vállalat | 122,4 % | 112,5 % | 84,2 % | 17,1 % | 67,1 % |

(52)

A vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árra alkalmazandó felülvizsgált dömpingellenes vámtételek a következők:

Vállalat

Új dömpingkülönbözet

Új kárkülönbözet

Az AR 12. cikkének (3) bekezdése szerinti felső határ (lásd a (45) preambulumbekezdést)

Kiegyenlítő vám

(változatlan)

Felülvizsgált végleges dömpingellenes vám

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

84,2 %

12,8 %

71,4 %

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

122,2 %

107,0 %

78,6 %

3,2 %

75,4 %

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

52,4 %

17,1 %

35,3 %

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

34,2 %

16,7 %

17,5 %

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Novatech Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Pilkington Solar Taicang, Limited

122,4 %

112,0 %

73 %

12,4 %

60,6 %

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

122,4 %

112,5 %

73 %

17,1 %

55,9 %

Az összes többi vállalat

122,4 %

112,5 %

84,2 %

17,1 %

67,1 %

| (53) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(53)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/588 végrehajtási rendelettel módosított 470/2014/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 71,4 % | B945 |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 75,4 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 35,3 % | B944 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,5 % | B946 |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 55,9 % | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 55,9 % | B948 |
| | | |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 60,6 % | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 60,6 % | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 60,6 % | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 60,6 % | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 55,9 % | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | 60,6 % | B954 |
| Az összes többi vállalat | 67,1 % | B999” |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

71,4 %

B945

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

75,4 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

35,3 %

B944

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,5 %

B946

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

55,9 %

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

55,9 %

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

60,6 %

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

60,6 %

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

60,6 %

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

60,6 %

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

55,9 %

B953

Novatech Glass Co., Ltd

60,6 %

B954

Az összes többi vállalat

67,1 %

B999”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. május 13-i 470/2014/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 142., 2014.5.14., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2015. április 14-i (EU) 2015/588 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 470/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 98., 2015.4.15., 6. o.).

3

(4)  A Bizottság 2014. május 13-i 471/2014/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó szolárüveg behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 142., 2014.5.14., 23. o.).

4

(5)  HL C 457., 2014.12.19., 9. o.

5

---

| 14.8.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 215/50 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 215/50

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1395 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. augusztus 13.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 13-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 144,2 |
| MK | 51,2 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 134,3 |
| BO | 146,4 |
| CL | 160,0 |
| UY | 119,5 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 141,5 |
| 0806 10 10 | EG | 224,6 |
| IL | 390,7 |
| MA | 158,2 |
| TR | 154,6 |
| US | 342,9 |
| ZZ | 254,2 |
| 0808 10 80 | AR | 108,9 |
| BR | 94,3 |
| CL | 136,5 |
| NZ | 136,2 |
| US | 147,0 |
| ZA | 130,9 |
| ZZ | 125,6 |
| 0808 30 90 | AR | 132,0 |
| CL | 140,7 |
| MK | 62,9 |
| NZ | 146,7 |
| TR | 139,3 |
| ZA | 120,2 |
| ZZ | 123,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 76,3 |
| TR | 136,1 |
| ZZ | 106,2 |
| 0809 40 05 | BA | 47,1 |
| IL | 141,4 |
| MK | 39,3 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 71,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

144,2

MK

51,2

ZZ

97,7

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

134,3

BO

146,4

CL

160,0

UY

119,5

ZA

147,5

ZZ

141,5

0806 10 10

EG

224,6

IL

390,7

MA

158,2

TR

154,6

US

342,9

ZZ

254,2

0808 10 80

AR

108,9

BR

94,3

CL

136,5

NZ

136,2

US

147,0

ZA

130,9

ZZ

125,6

0808 30 90

AR

132,0

CL

140,7

MK

62,9

NZ

146,7

TR

139,3

ZA

120,2

ZZ

123,6

0809 30 10, 0809 30 90

MK

76,3

TR

136,1

ZZ

106,2

0809 40 05

BA

47,1

IL

141,4

MK

39,3

XS

57,7

ZZ

71,4

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---