# Europeiska unionens L 213/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 213 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången12 augusti 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 213

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången12 augusti 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/1378 av den 11 augusti 2015 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av riboflaviner (E 101) och karotener (E 160 a) i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor (
  1
  ) | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1379 av den 11 augusti 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 4 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2015/1380 av den 10 augusti 2015 om att bemyndiga Danmark att ratificera konventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom och dess protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning, båda antagna den 16 november 2001 i Kapstaden
  [delgivet med nr C(2015) 5553] | 6 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2015/1381 av den 10 augusti 2015 om övervakning av arsenik i livsmedel | 9 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 3/2015 av den gemensamma genomförandekommitté som inrättats genom det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan av den 8 juli 2015 om antagande av ändringar av bilagorna I, II och V till avtalet [2015/1382] | 11 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/1378 av den 11 augusti 2015 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av riboflaviner (E 101) och karotener (E 160 a) i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor (
  1
  )

1

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1379 av den 11 augusti 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

4

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2015/1380 av den 10 augusti 2015 om att bemyndiga Danmark att ratificera konventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom och dess protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning, båda antagna den 16 november 2001 i Kapstaden
  [delgivet med nr C(2015) 5553]

[delgivet med nr C(2015) 5553]

6

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2015/1381 av den 10 augusti 2015 om övervakning av arsenik i livsmedel

9

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 3/2015 av den gemensamma genomförandekommitté som inrättats genom det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Republiken Indonesien, å andra sidan av den 8 juli 2015 om antagande av ändringar av bilagorna I, II och V till avtalet [2015/1382]

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 213/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/1378

av den 11 augusti 2015

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av riboflaviner (E 101) och karotener (E 160 a) i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen.

| (2) | Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan.

| (3) | En ansökan om godkännande av användningen av vissa färgämnen i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor lämnades in den 23 juni 2014 och har delgetts medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om godkännande av användningen av vissa färgämnen i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor lämnades in den 23 juni 2014 och har delgetts medlemsstaterna.

| (4) | Färgen på torkat potatispulver påverkas främst av en rad olika nyanser hos rå potatis och oxidativa reaktioner som uppstår under bearbetningen. För närvarande är endast kurkumin (E 100) godkänt för användning i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor för att återställa ett acceptabelt utseende hos slutprodukten som är avsedd som livsmedel. Riboflaviner (E 101) och karotener (E 160 a) är lämpliga alternativ till kurkumin och har samma tekniska verkan. |
| --- | --- |

(4)

Färgen på torkat potatispulver påverkas främst av en rad olika nyanser hos rå potatis och oxidativa reaktioner som uppstår under bearbetningen. För närvarande är endast kurkumin (E 100) godkänt för användning i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor för att återställa ett acceptabelt utseende hos slutprodukten som är avsedd som livsmedel. Riboflaviner (E 101) och karotener (E 160 a) är lämpliga alternativ till kurkumin och har samma tekniska verkan.

| (5) | Den 12 september 2013 avgav Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ett yttrande (3) om omprövningen av säkerheten hos riboflaviner som livsmedelstillsatser. Myndigheten konstaterade att riboflaviner (E 101 (i)) och riboflavin-5′-fosfat (E 101 (ii)) inte torde medföra några risker vid för närvarande godkända användningar och mängder som får användas som livsmedelstillsatser. I yttrandet har kategori 04.2, ”Bearbetade frukter, bär och grönsaker”, som omfattar kategori 04.2.6, ”Bearbetade potatisprodukter”, tagits med i exponeringsbedömningen. Därför bör utvidgningen av användningen av riboflaviner (E 101) till torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor inte inverka på den uppskattade exponeringen eller på slutsatserna från omprövningen av säkerheten. |
| --- | --- |

(5)

Den 12 september 2013 avgav Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ett yttrande (3) om omprövningen av säkerheten hos riboflaviner som livsmedelstillsatser. Myndigheten konstaterade att riboflaviner (E 101 (i)) och riboflavin-5′-fosfat (E 101 (ii)) inte torde medföra några risker vid för närvarande godkända användningar och mängder som får användas som livsmedelstillsatser. I yttrandet har kategori 04.2, ”Bearbetade frukter, bär och grönsaker”, som omfattar kategori 04.2.6, ”Bearbetade potatisprodukter”, tagits med i exponeringsbedömningen. Därför bör utvidgningen av användningen av riboflaviner (E 101) till torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor inte inverka på den uppskattade exponeringen eller på slutsatserna från omprövningen av säkerheten.

| (6) | Den 16 februari 2012 avgav myndigheten ett yttrande (4) om omprövningen av säkerheten hos karotener som livsmedelstillsatser och konstaterade att användningen av (syntetiskt) betakaroten och blandade betakarotener som framställts av palmolja, morötter och alger som färgämne i livsmedel inte utgör någon säkerhetsrisk, förutsatt att intaget från denna användning som livsmedelstillsats och som kosttillskott inte överskrider den mängd som kan förväntas intas genom regelbundet intag av de livsmedel där de förekommer naturligt (5–10 mg/dag). Enligt yttrandet uppgick försiktiga uppskattningar av exponeringen via användning som livsmedelstillsats till under 5–10 mg/dag och bearbetade potatisprodukter beaktades. Därför bör utvidgningen av användningen av karotener (E 160 a) till torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor inte inverka på den uppskattade exponeringen eller på slutsatserna från omprövningen av säkerheten. |
| --- | --- |

(6)

Den 16 februari 2012 avgav myndigheten ett yttrande (4) om omprövningen av säkerheten hos karotener som livsmedelstillsatser och konstaterade att användningen av (syntetiskt) betakaroten och blandade betakarotener som framställts av palmolja, morötter och alger som färgämne i livsmedel inte utgör någon säkerhetsrisk, förutsatt att intaget från denna användning som livsmedelstillsats och som kosttillskott inte överskrider den mängd som kan förväntas intas genom regelbundet intag av de livsmedel där de förekommer naturligt (5–10 mg/dag). Enligt yttrandet uppgick försiktiga uppskattningar av exponeringen via användning som livsmedelstillsats till under 5–10 mg/dag och bearbetade potatisprodukter beaktades. Därför bör utvidgningen av användningen av karotener (E 160 a) till torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor inte inverka på den uppskattade exponeringen eller på slutsatserna från omprövningen av säkerheten.

| (7) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från myndigheten innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom godkännandet av användningen av riboflaviner och karotener i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor utgör en uppdatering av förteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa, krävs det inte något yttrande från myndigheten. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från myndigheten innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom godkännandet av användningen av riboflaviner och karotener i torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor utgör en uppdatering av förteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa, krävs det inte något yttrande från myndigheten.

| (8) | Bilaga II till förordning (EG) nr1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga II till förordning (EG) nr1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (EUT L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  ”Scientific opinion on the re-evaluation of riboflavin (E 101(i)) and riboflavin-5-phosphate sodium (E 101(ii)) as food additives”, Efsas panel för näringstillsatser och andra livsmedelstillsatser, 2013. The EFSA Journal, vol. 11(2013):10, artikelnr 3357.

3

The EFSA Journal

(4)  ”Scientific Opinion on the re-evaluation of Mixed Carotenes (E 160a (i)) and beta-Carotene (E 160a (ii)) as a food additive”, Efsas panel för näringstillsatser och andra livsmedelstillsatser, 2012. The EFSA Journal, vol. 10(2012):3, artikelnr 2593.

4

The EFSA Journal

---

BILAGA

I del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska följande uppgifter införas i livsmedelskategori 04.2.6, ”Bearbetade potatisprodukter”, efter uppgifterna för livsmedelstillsats E 100:

| | ”E 101 | Riboflaviner | quantum satis | | Endast torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 160 a | Karotener | quantum satis | | Endast torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor” |

”E 101

Riboflaviner

quantum satis

Endast torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor

E 160 a

Karotener

quantum satis

Endast torkat potatisgranulat och torkade potatisflingor”

---

| 12.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 213/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 213/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1379

av den 11 augusti 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 148,6 |
| ZZ | 148,6 |
| 0709 93 10 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0805 50 10 | AR | 121,6 |
| BO | 146,4 |
| CL | 160,0 |
| TR | 109,0 |
| UY | 136,8 |
| ZA | 146,4 |
| ZZ | 136,7 |
| 0806 10 10 | EG | 302,9 |
| MA | 158,2 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 192,5 |
| 0808 10 80 | AR | 110,0 |
| BR | 90,6 |
| CL | 137,0 |
| NZ | 136,1 |
| US | 162,6 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 126,0 |
| 0808 30 90 | AR | 132,2 |
| CL | 134,8 |
| CN | 95,2 |
| MK | 62,9 |
| NZ | 147,1 |
| TR | 147,7 |
| ZA | 117,2 |
| ZZ | 119,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 65,6 |
| TR | 141,3 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 40 05 | BA | 47,4 |
| IL | 141,4 |
| MK | 43,6 |
| XS | 47,3 |
| ZZ | 69,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

148,6

ZZ

148,6

0709 93 10

TR

126,8

ZZ

126,8

0805 50 10

AR

121,6

BO

146,4

CL

160,0

TR

109,0

UY

136,8

ZA

146,4

ZZ

136,7

0806 10 10

EG

302,9

MA

158,2

TR

116,3

ZZ

192,5

0808 10 80

AR

110,0

BR

90,6

CL

137,0

NZ

136,1

US

162,6

ZA

119,6

ZZ

126,0

0808 30 90

AR

132,2

CL

134,8

CN

95,2

MK

62,9

NZ

147,1

TR

147,7

ZA

117,2

ZZ

119,6

0809 30 10, 0809 30 90

MK

65,6

TR

141,3

ZZ

103,5

0809 40 05

BA

47,4

IL

141,4

MK

43,6

XS

47,3

ZZ

69,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 12.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 213/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 213/6

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/1380

av den 10 augusti 2015

om att bemyndiga Danmark att ratificera konventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom och dess protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning, båda antagna den 16 november 2001 i Kapstaden

[delgivet med nr C(2015) 5553]

(Endast den danska texten är giltig)

KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2006/325/EG av den 27 april 2006 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1), särskilt artikel 1a, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (2) (nedan kallat avtalet) ska Danmark avstå från att ingå internationella avtal som kan påverka eller förändra tillämpningsområdet för rådets förordning (EG) nr 44/2001 (3), såvida det inte sker i samförstånd med Europeiska unionen och det finns tillfredsställande arrangemang när det gäller förhållandet mellan avtalet mellan Europeiska unionen och Danmark, å ena sidan, och det internationella avtalet i fråga, å andra sidan. Förordning (EG) nr 44/2001 har upphävts och ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (2) (nedan kallat avtalet) ska Danmark avstå från att ingå internationella avtal som kan påverka eller förändra tillämpningsområdet för rådets förordning (EG) nr 44/2001 (3), såvida det inte sker i samförstånd med Europeiska unionen och det finns tillfredsställande arrangemang när det gäller förhållandet mellan avtalet mellan Europeiska unionen och Danmark, å ena sidan, och det internationella avtalet i fråga, å andra sidan. Förordning (EG) nr 44/2001 har upphävts och ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 (4).

| (2) | I enlighet med artikel 3.2 i avtalet har Danmark genom en skrivelse av den 20 december 2012 meddelat kommissionen sitt beslut att genomföra förordning (EU) nr 1215/2012 (5). I enlighet med artikel 3.6 i avtalet skapade det danska meddelandet en rad ömsesidiga förpliktelser enligt internationell rätt mellan Danmark och Europeiska unionen. Förordning (EU) nr 1215/2012 utgör således en ändring av avtalet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3.2 i avtalet har Danmark genom en skrivelse av den 20 december 2012 meddelat kommissionen sitt beslut att genomföra förordning (EU) nr 1215/2012 (5). I enlighet med artikel 3.6 i avtalet skapade det danska meddelandet en rad ömsesidiga förpliktelser enligt internationell rätt mellan Danmark och Europeiska unionen. Förordning (EU) nr 1215/2012 utgör således en ändring av avtalet.

| (3) | Den 30 mars 2015 begärde Danmark Europeiska unionens samtycke till den föreslagna ratificeringen av konventionen om internationellt säkerhetsrätt till flyttbar egendom (nedan kallad konventionen) och dess protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning (nedan kallat protokollet), båda antagna den 16 november 2001 i Kapstaden. |
| --- | --- |

(3)

Den 30 mars 2015 begärde Danmark Europeiska unionens samtycke till den föreslagna ratificeringen av konventionen om internationellt säkerhetsrätt till flyttbar egendom (nedan kallad konventionen) och dess protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning (nedan kallat protokollet), båda antagna den 16 november 2001 i Kapstaden.

| (4) | Vissa av de områden som regleras i konventionen och protokollet omfattas även av förordning (EU) nr 1215/2012, varför dessa instrument påverkar denna förordning. Särskilt artikel 13 i konventionen och artikel X i protokollet reglerar interimistiska åtgärder. Den sistnämnda artikeln är endast tillämplig om en avtalsslutande stat har avgett en förklaring i enlighet med protokollets artikel XXX.2. I enlighet med artikel 43 i konventionen och artikel XXI i protokollet regleras vidare domstolarnas behörighet enligt artikel 13 i konventionen. Europeiska unionens samtycke till att Danmark ratificerar konventionen och protokollet är därför nödvändigt i den mån dessa bestämmelser påverkar förordning (EU) nr 1215/2012. |
| --- | --- |

(4)

Vissa av de områden som regleras i konventionen och protokollet omfattas även av förordning (EU) nr 1215/2012, varför dessa instrument påverkar denna förordning. Särskilt artikel 13 i konventionen och artikel X i protokollet reglerar interimistiska åtgärder. Den sistnämnda artikeln är endast tillämplig om en avtalsslutande stat har avgett en förklaring i enlighet med protokollets artikel XXX.2. I enlighet med artikel 43 i konventionen och artikel XXI i protokollet regleras vidare domstolarnas behörighet enligt artikel 13 i konventionen. Europeiska unionens samtycke till att Danmark ratificerar konventionen och protokollet är därför nödvändigt i den mån dessa bestämmelser påverkar förordning (EU) nr 1215/2012.

| (5) | Enligt artikel 1a i beslut 2006/325/EG ska kommissionen, vid tillämpning av artikel 5.2 i avtalet, innan den fattar ett beslut som uttrycker Europeiska unionens samtycke, bedöma huruvida det internationella avtal som Danmark planerar att ingå inte kommer att göra avtalet ineffektivt och undergräva den korrekta funktionen hos det system som inrättas genom dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 1a i beslut 2006/325/EG ska kommissionen, vid tillämpning av artikel 5.2 i avtalet, innan den fattar ett beslut som uttrycker Europeiska unionens samtycke, bedöma huruvida det internationella avtal som Danmark planerar att ingå inte kommer att göra avtalet ineffektivt och undergräva den korrekta funktionen hos det system som inrättas genom dess bestämmelser.

| (6) | Europeiska unionen anslöt till konventionen och protokollet på grundval av rådets beslut 2009/370/EG (6), och deponerade anslutningsinstrumentet den 28 april 2009. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska unionen anslöt till konventionen och protokollet på grundval av rådets beslut 2009/370/EG (6), och deponerade anslutningsinstrumentet den 28 april 2009.

| (7) | I enlighet med beslut 2009/370/EG avgav Europeiska unionen efter sin anslutning till konventionen och protokollet en förklaring enligt artikel 55 i konventionen vad avser tillämpningen av artiklarna 13 och 43 i situationer där gäldenären har hemvist i en medlemsstat i Europeiska unionen. Europeiska unionen avgav likaså en förklaring enligt artikel XXX.5 i protokollet om att artikel XXI inte ska tillämpas inom Europeiska unionen och att förordning (EG) nr 44/2001 ska tillämpas på detta område för de medlemsstater som är bundna av nämnda förordning eller av något annat avtal som syftar till att utvidga dess verkningar. Någon förklaring har inte avgivits vad avser artikel X i protokollet. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med beslut 2009/370/EG avgav Europeiska unionen efter sin anslutning till konventionen och protokollet en förklaring enligt artikel 55 i konventionen vad avser tillämpningen av artiklarna 13 och 43 i situationer där gäldenären har hemvist i en medlemsstat i Europeiska unionen. Europeiska unionen avgav likaså en förklaring enligt artikel XXX.5 i protokollet om att artikel XXI inte ska tillämpas inom Europeiska unionen och att förordning (EG) nr 44/2001 ska tillämpas på detta område för de medlemsstater som är bundna av nämnda förordning eller av något annat avtal som syftar till att utvidga dess verkningar. Någon förklaring har inte avgivits vad avser artikel X i protokollet.

| (8) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltog Danmark inte i antagandet av beslut 2009/370/EG, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Konventionen och protokollet kommer att vara bindande för Danmark endast i landets egenskap som separat avtalsslutande part. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltog Danmark inte i antagandet av beslut 2009/370/EG, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Konventionen och protokollet kommer att vara bindande för Danmark endast i landets egenskap som separat avtalsslutande part.

| (9) | Mot bakgrund av dessa omständigheter och det faktum att konventionen och protokollet trädde i kraft den 1 augusti 2009 i alla Europeiska unionens medlemsstater utom Danmark, anser kommissionen att Danmarks ratificering av dem inte kommer att göra avtalet ineffektivt och undergräva den korrekta funktionen hos det system som inrättas genom dess bestämmelser, förutsatt att Danmark avger förklaringar i enlighet med artikel 55 i konventionen och artikel XXX.5 i protokollet, liknande dem som Europeiska unionen har avgivit. På det villkoret kommer ratificeringen inte att påverka de villkor enligt vilka Europeiska unionen själv anslöt sig till konventionen och protokollet. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av dessa omständigheter och det faktum att konventionen och protokollet trädde i kraft den 1 augusti 2009 i alla Europeiska unionens medlemsstater utom Danmark, anser kommissionen att Danmarks ratificering av dem inte kommer att göra avtalet ineffektivt och undergräva den korrekta funktionen hos det system som inrättas genom dess bestämmelser, förutsatt att Danmark avger förklaringar i enlighet med artikel 55 i konventionen och artikel XXX.5 i protokollet, liknande dem som Europeiska unionen har avgivit. På det villkoret kommer ratificeringen inte att påverka de villkor enligt vilka Europeiska unionen själv anslöt sig till konventionen och protokollet.

| (10) | Europeiska unionen bör därför bemyndiga Danmark att ratificera konventionen och protokollet. Danmark bör vid ratificeringen av konventionen och protokollet avge förklaringar om artiklarna 13 och 43 i konventionen och artikel XXI i protokollet, i linje med dem som Europeiska unionen har avgett, |
| --- | --- |

(10)

Europeiska unionen bör därför bemyndiga Danmark att ratificera konventionen och protokollet. Danmark bör vid ratificeringen av konventionen och protokollet avge förklaringar om artiklarna 13 och 43 i konventionen och artikel XXI i protokollet, i linje med dem som Europeiska unionen har avgett,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen bemyndigar, på Europeiska unionens vägnar, Danmark att ratificera konventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom och dess protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning, båda antagna den 16 november 2001 i Kapstaden.

Artikel 2

Vid ratificeringen av konventionen och protokollet ska Danmark avge följande förklaringar:

| ”1. | I kraft av artikel 55 i Kapstadskonventionen kommer, i de fall där gäldenären har hemvist i en medlemsstat i Europeiska unionen, Danmark enbart att tillämpa artiklarna 13 och 43 i konventionen för beviljande av interimistiska åtgärder i överensstämmelse med artikel 35 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (7) i Europeiska unionens domstols tolkning av texten i denna artikel inom ramen för artikel 24 i Brysselkonventionen av den 27 september 1968 om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område (8). |
| --- | --- |

”1.

I kraft av artikel 55 i Kapstadskonventionen kommer, i de fall där gäldenären har hemvist i en medlemsstat i Europeiska unionen, Danmark enbart att tillämpa artiklarna 13 och 43 i konventionen för beviljande av interimistiska åtgärder i överensstämmelse med artikel 35 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (7) i Europeiska unionens domstols tolkning av texten i denna artikel inom ramen för artikel 24 i Brysselkonventionen av den 27 september 1968 om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område (8).

| 2. | I enlighet med artikel XXX.5 i luftfartsprotokollet kommer Danmark inte att tillämpa artikel XXI i det protokollet och förordning (EU) nr 1215/2012 ska tillämpas på detta område. |
| --- | --- |

2.

I enlighet med artikel XXX.5 i luftfartsprotokollet kommer Danmark inte att tillämpa artikel XXI i det protokollet och förordning (EU) nr 1215/2012 ska tillämpas på detta område.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 10 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

Věra JOUROVÁ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 120, 5.5.2006, s. 22.

1

(2)  EUT L 299, 16.11.2005, s. 62.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EGT L 12, 16.1.2001, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EUT L 351, 20.12.2012, s. 1).

4

(5)  EUT L 79, 21.3.2013, s. 4.

5

(6)  Rådets beslut 2009/370/EG av den 6 april 2009 om Europeiska gemenskapens anslutning till konventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom och till dess protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning, båda antagna i Kapstaden den 16 november 2001(EUT L 121, 15.5.2009, s. 3).

6

---

REKOMMENDATIONER

| 12.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 213/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 213/9

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2015/1381

av den 10 augusti 2015

om övervakning av arsenik i livsmedel

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Arsenik förekommer naturligt i miljön och finns i jord, grundvatten och växter. Arsenik förekommer i ett stort antal arsenikföreningar. Det finns i vatten, jord och mark. Det absorberas av alla växter och djur. |
| --- | --- |

(1)

Arsenik förekommer naturligt i miljön och finns i jord, grundvatten och växter. Arsenik förekommer i ett stort antal arsenikföreningar. Det finns i vatten, jord och mark. Det absorberas av alla växter och djur.

| (2) | De huvudsakliga skadliga effekter som har rapporterats i samband med långvarigt intag av oorganisk arsenik hos människor är hudskador, cancer, utvecklingstoxicitet, neurotoxicitet, hjärt- och kärlsjukdomar, rubbad glukosmetabolism och diabetes. |
| --- | --- |

(2)

De huvudsakliga skadliga effekter som har rapporterats i samband med långvarigt intag av oorganisk arsenik hos människor är hudskador, cancer, utvecklingstoxicitet, neurotoxicitet, hjärt- och kärlsjukdomar, rubbad glukosmetabolism och diabetes.

| (3) | På begäran av Europeiska kommissionen har Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) utarbetat ett vetenskapligt yttrande om riskerna för människors hälsa i samband med förekomsten av arsenik i livsmedel (inklusive dricksvatten). |
| --- | --- |

(3)

På begäran av Europeiska kommissionen har Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) utarbetat ett vetenskapligt yttrande om riskerna för människors hälsa i samband med förekomsten av arsenik i livsmedel (inklusive dricksvatten).

| (4) | Efsa rekommenderar i sitt vetenskapliga yttrande (1) att det tas fram uppgifter om speciering i olika livsmedel till stöd för en bedömning av exponeringen via kosten, för en mer förfinad riskbedömning avseende oorganisk arsenik. |
| --- | --- |

(4)

Efsa rekommenderar i sitt vetenskapliga yttrande (1) att det tas fram uppgifter om speciering i olika livsmedel till stöd för en bedömning av exponeringen via kosten, för en mer förfinad riskbedömning avseende oorganisk arsenik.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Medlemsstaterna bör övervaka förekomsten av arsenik i livsmedel under 2016, 2017 och 2018. Övervakningen bör omfatta många olika slags livsmedel som återspeglar konsumtionsmönstren, t.ex. spannmål, spannmålsprodukter (inklusive kli och groddar), frukt- och grönsaksjuice, dricksvatten (inklusive flaskvatten), kaffe, torkade teblad, öl, fisk och skaldjur, grönsaker, algprodukter (inklusive hijiki), mjölk och mejeriprodukter, livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och kosttillskott, för att det ska gå att göra en noggrann uppskattning av exponeringen. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna bör övervaka förekomsten av arsenik i livsmedel under 2016, 2017 och 2018. Övervakningen bör omfatta många olika slags livsmedel som återspeglar konsumtionsmönstren, t.ex. spannmål, spannmålsprodukter (inklusive kli och groddar), frukt- och grönsaksjuice, dricksvatten (inklusive flaskvatten), kaffe, torkade teblad, öl, fisk och skaldjur, grönsaker, algprodukter (inklusive hijiki), mjölk och mejeriprodukter, livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och kosttillskott, för att det ska gå att göra en noggrann uppskattning av exponeringen.

| 2. | Medlemsstaterna bör följa de provtagningsförfaranden som anges i kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 (2), för att säkerställa att proverna är representativa för det provtagna partiet. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna bör följa de provtagningsförfaranden som anges i kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 (2), för att säkerställa att proverna är representativa för det provtagna partiet.

| 3. | Medlemsstaterna bör utföra analysen av arsenik, företrädesvis genom bestämning av halten av oorganisk arsenik och den totala mängden arsenik och om möjligt andra relevanta arsenikformer, i enlighet med bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (3), med en analysmetod som har bevisats ge tillförlitliga resultat. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna bör utföra analysen av arsenik, företrädesvis genom bestämning av halten av oorganisk arsenik och den totala mängden arsenik och om möjligt andra relevanta arsenikformer, i enlighet med bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (3), med en analysmetod som har bevisats ge tillförlitliga resultat.

| 4. | Medlemsstaterna bör regelbundet lämna övervakningsdata, uttryckta på basis av helvikt, till Efsa tillsammans med de uppgifter och i det elektroniska rapporteringsformat som Efsa angett, så att uppgifterna kan sammanställas i en databas. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna bör regelbundet lämna övervakningsdata, uttryckta på basis av helvikt, till Efsa tillsammans med de uppgifter och i det elektroniska rapporteringsformat som Efsa angett, så att uppgifterna kan sammanställas i en databas.

Utfärdad i Bryssel den 10 augusti 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för främmande ämnen i livsmedelskedjan (CONTAM): ”Scientific Opinion on Arsenic in Food”, The EFSA Journal, vol. 7(2009):10, artikelnr 1351.

1

The EFSA Journal

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 av den 28 mars 2007 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av halten av bly, kadmium, kvicksilver, oorganiskt tenn, 3-MCPD och bens(a)pyren i livsmedel (EUT L 88, 29.3.2007, s. 29).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

3

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 12.8.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 213/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 213/11

---

BESLUT nr 3/2015 AV DEN GEMENSAMMA GENOMFÖRANDEKOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM DET FRIVILLIGA PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN, Å ENA SIDAN, OCH REPUBLIKEN INDONESIEN, Å ANDRA SIDAN

av den 8 juli 2015

om antagande av ändringar av bilagorna I, II och V till avtalet [2015/1382]

GEMENSAMMA GENOMFÖRANDEKOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien (nedan kallat avtalet), som efter att det ratificerats av parterna trädde i kraft den 1 maj 2014, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 22.3 i avtalet föreskrivs att den gemensamma genomförandekommittén får anta ändringar av bilagorna till avtalet. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 22.3 i avtalet föreskrivs att den gemensamma genomförandekommittén får anta ändringar av bilagorna till avtalet.

| (2) | Parterna har enats om att bilagorna I, II och V till avtalet behöver uppdateras för att återspegla ändringar av relevanta indonesiska lagar och riktlinjer för tillämpning av det indonesiska laglighetsförsäkringssystemet för timmer (Timber Legality Assurance System, nedan kallat TLAS) som gjorts efter ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Parterna har enats om att bilagorna I, II och V till avtalet behöver uppdateras för att återspegla ändringar av relevanta indonesiska lagar och riktlinjer för tillämpning av det indonesiska laglighetsförsäkringssystemet för timmer (Timber Legality Assurance System, nedan kallat TLAS) som gjorts efter ingåendet av avtalet.

| (3) | De föreslagna ändringarna syftar till att ytterligare stärka TLAS och underlätta för alla ekonomiska aktörer att delta i systemet. |
| --- | --- |

(3)

De föreslagna ändringarna syftar till att ytterligare stärka TLAS och underlätta för alla ekonomiska aktörer att delta i systemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, II och V till avtalet ska ersättas med ändrade versioner enligt bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och indonesiska (Bahasa Indonesia) språken, vilka alla texter är giltiga. I fall av tolkningsskiljaktigheter ska den engelska texten ha företräde.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 1 augusti 2015.

Utfärdat i Jakarta, Indonesien den 8 juli 2015.

På Republiken Indonesiens vägnar

Dr. Ir. Ida Bagus Putera PARTHAMA, M.Sc

DG Sustainable Forest Management, MOEF

På Europeiska unionens vägnar

Colin CROOKS

Tillförordnad chef för EU:s delegation i Republiken Indonesien

---

BILAGA

BILAGA I

PRODUKTOMFATTNING

Förteckningen i denna bilaga hänvisar till systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering som inrättats genom den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering inom Världstullorganisationen.

BILAGA IA

HARMONISERADE VARUKODER FÖR TIMMER OCH TRÄVARUPRODUKTER SOM OMFATTAS AV SYSTEMET MED FLEGTLICENSER

Kapitel 44:

| HS-nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| | Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen e.d., trä i form av flis, sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former |
| 4401.21 | – | Trä i form av flis eller spån - - av barrträ |

HS-nummer

Beskrivning

Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen e.d., trä i form av flis, sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former

4401.21

–

Trä i form av flis eller spån - - av barrträ

Ex. 4401.22

| – | Trä i form av flis eller spån - - av annat än barrträ (inte av bambu eller rotting) |
| --- | --- |

–

Trä i form av flis eller spån - - av annat än barrträ (inte av bambu eller rotting)

4403

Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller grovt sågat på två eller fyra sidor. (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen).

Ex. 4404.10

Träspån och liknande - av barrträ

Ex. 4404.20

Träspån och liknande - icke-barrträ - - träspån

Ex. 4404

Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, tillspetsade men inte sågade i längdriktningen; träkäppar, grovt tillformade men inte svarvade, böjda eller på annat sätt bearbetade, lämpliga för tillverkning av promenadkäppar, paraplyer, verktygsskaft e.d. (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen).

4406

Järnvägs- och spårvägssliprar av trä. (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen).

Ex. 4407

Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen, skuret eller svarvat till skivor, hyvlat, slipat eller längdskarvat, med en tjocklek över 6 mm.

Ex. 4407

Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen, skuret eller svarvat till skivor, inte hyvlat, inte slipat eller längdskarvat, med en tjocklek över 6 mm. (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen).

Skivor för fanering (inbegripet sådana som erhållits genom skärning av laminerat virke), skivor för plywood eller för liknande laminerat virke och annat virke, sågat i längdriktningen eller skuret eller svarvat till skivor, även hyvlat, slipat, kantskarvat eller längdskarvat, med en tjocklek på högst 6 mm.

4408.10

Av barrträ

4408.31

Mörkröd meranti, ljusröd meranti och meranti bakau

4408.39

Annat, med undantag av barrträ, mörkröd meranti, ljusröd meranti och meranti bakau

Ex. 4408.90

Annat, med undantag av barrträ och av tropiska träslag enligt anmärkning 2 till undernummer till detta kapitel (inte av bambu eller rotting)

Virke (inbegripet icke sammansatt parkettstav), likformigt bearbetat utefter hela längden (spontat, falsat, fasat, försett med pärlstav, profilerat, bearbetat till rund form e.d.) på kanter, ändar eller sidor, även hyvlat, slipat eller längdskarvat

4409.10

| – | Av barrträ |
| --- | --- |

–

Av barrträ

Ex. 4409.29

| – | Av lövträ - annat (ej av rotting) |
| --- | --- |

–

Av lövträ - annat (ej av rotting)

Spånskivor, oriented strand board (OSB) och liknande skivor (t.ex. waferboard) av trä eller andra vedartade material, även agglomererade med harts eller andra organiska bindemedel

Ex. 4410.11

| – | Av trä - - spånskiva (inte av bambu eller rotting) |
| --- | --- |

–

Av trä - - spånskiva (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4410.12

| – | Av trä - - oriented strand board (OSB) (inte av bambu eller rotting) |
| --- | --- |

–

Av trä - - oriented strand board (OSB) (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4410.19

| – | Av trä - - annat (inte av bambu eller rotting) |
| --- | --- |

–

Av trä - - annat (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4411

Fiberskivor av trä eller andra vedartade material, även innehållande harts eller andra organiska bindemedel (inte av bambu eller rotting)

Kryssfaner (plywood), fanerade skivor och liknande trälaminat

4412.31

| – | Annat kryssfaner (annan plywood), bestående enbart av träfanerskikt (av annat trä än bambu) som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm - - Med minst ett yttre skikt av tropiska träslag enligt anm. 2 till undernummer i detta kapitel |
| --- | --- |

–

Annat kryssfaner (annan plywood), bestående enbart av träfanerskikt (av annat trä än bambu) som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm - - Med minst ett yttre skikt av tropiska träslag enligt anm. 2 till undernummer i detta kapitel

4412.32

| – | Annat kryssfaner (annan plywood), bestående enbart av träfanerskikt (av annat trä än bambu) som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm - - Annat, med minst ett yttre skikt av lövträ |
| --- | --- |

–

Annat kryssfaner (annan plywood), bestående enbart av träfanerskikt (av annat trä än bambu) som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm - - Annat, med minst ett yttre skikt av lövträ

4412.39

| – | Annat kryssfaner (annan plywood), bestående enbart av träfanerskikt (av annat trä än bambu) som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm - - Annat |
| --- | --- |

–

Annat kryssfaner (annan plywood), bestående enbart av träfanerskikt (av annat trä än bambu) som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm - - Annat

Ex. 4412.94

| – | Annat: - Lamellträ (blockboard, laminboard och battenboard) (inte av rotting) |
| --- | --- |

–

Annat: - Lamellträ (blockboard, laminboard och battenboard) (inte av rotting)

Ex. 4412.99

| – | Annat: - - Annat: - - - Barecore (sammanlimmat träavfall) (inte av rotting) och - - - Annat (inte av rotting) |
| --- | --- |

–

Annat: - - Annat: - - - Barecore (sammanlimmat träavfall) (inte av rotting) och - - - Annat (inte av rotting)

Ex. 4413

Förtätat trä i block, plattor, ribbor eller profilerade former (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4414

Träramar för målningar, fotografier, speglar e.d. (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4415

Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar, av trä, kabeltrummor av trä, lastpallar, pallboxar och liknande anordningar, av trä, pallflänsar av trä (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4416

Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4417

Verktyg och redskap, infattningar, handtag och skaft till verktyg eller redskap, borstträn samt borst- och kvastskaft, av trä; Skoläster och skoblock, av trä (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4418

Byggnadssnickerier och timmermansarbeten, av trä, inbegripet cellplattor, sammansatta golvskivor samt vissa takspån (’shingles’ och ’shakes’) (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4419

Bords- och köksartiklar av trä (inte av bambu eller rotting)

Trä med inläggningar, skrin, askar, etuier och fodral för smycken, matsilver och liknande artiklar, av trä,

Ex. 4420.90

| – | Annat - - Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 4420.90.90.00 i Indonesien) (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen). |
| --- | --- |

–

Annat - - Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 4420.90.90.00 i Indonesien) (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen).

Andra varor av trä

Ex. 4421.90

| – | Annat - - Ämnen till tändstickor (inte av bambu eller rotting) och - - Annat - - - Block av trä. (inte av bambu eller rotting) |
| --- | --- |

–

Annat - - Ämnen till tändstickor (inte av bambu eller rotting) och - - Annat - - - Block av trä. (inte av bambu eller rotting)

Ex. 4421.90

| – | Annat - - Annat - - - Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 4421.90.99.00 i Indonesien) (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen). |
| --- | --- |

–

Annat - - Annat - - - Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 4421.90.99.00 i Indonesien) (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen).

Kapitel 47:

| HS-nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| | Massa av ved eller andra fibrösa cellulosahaltiga material; papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor): |
| 4701 | Mekanisk massa av ved |
| 4702 | Dissolvingmassa av ved |
| 4703 | Sodamassa och sulfatmassa, av ved, med undantag av dissolvingmassa |
| 4704 | Sulfitmassa av ved, utom dissolvingmassa |
| 4705 | Massa av trä erhållen genom en kombination av mekaniska och kemiska processer. |

HS-nummer

Beskrivning

Massa av ved eller andra fibrösa cellulosahaltiga material; papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor):

4701

Mekanisk massa av ved

4702

Dissolvingmassa av ved

4703

Sodamassa och sulfatmassa, av ved, med undantag av dissolvingmassa

4704

Sulfitmassa av ved, utom dissolvingmassa

4705

Massa av trä erhållen genom en kombination av mekaniska och kemiska processer.

Kapitel 48:

| HS-nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| Ex. 4802 | Papper och papp, obelagda och obestrukna, av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, samt icke-perforerat papper och papp till hålkort och hålremsor, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av papper enligt nr 4801 eller 4803; Papper och papp (handgjorda) (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4803 | Papper av sådan typ som används till toalettpapper, ansiktsservetter, handdukar eller bordsservetter samt liknande papper av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, även kräppade, plisserade, präglade, perforerade, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller i ark (ej från non-wooden eller återvunnet material). |
| Ex. 4804 | Kraftpapper och kraftpapp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4802 eller 4803 (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4805 | Annat papper eller papp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, inte vidare bearbetade eller behandlade än vad som anges i anmärkning 3 till detta kapitel (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4806 | Pergamentpapper, pergamentpapp, smörpapper, genomskinligt ritpapper och pergamyn (glassin) samt annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper, i rullar eller ark (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4807 | Papper och papp, sammansatta (bestående av skikt förenade med bindemedel), inte belagda, bestrukna eller impregnerade, även armerade invändigt, i rullar eller ark (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4808 | Papper och papp, vågade (med eller utan fastlimmade plana ytskikt), kräppade, plisserade, präglade eller perforerade, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4803 (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4809 | Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (inbegripet belagt, bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar), även tryckta, i rullar eller ark (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4810 | Papper och papp, på ena eller båda sidorna belagda eller bestrukna med kaolin eller andra oorganiska ämnen med eller utan bindemedel, men utan annan beläggning, även ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4811 | Papper, papp, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, belagda, bestrukna, impregnerade, överdragna, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av varor enligt 4803, 4809 och 4810 (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4812 | Filterblock och filterplattor av pappersmassa (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4813 | Cigarettpapper, även tillskuret eller i häften; cigaretthylsor (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4814 | Papperstapeter och liknande väggbeklädnad Fönsterpapper (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4816 | Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (med undantag av papper enligt 4809), pappersstenciler och offsetplåtar av papper, även förpackade i askar (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4817 | Kuvert, kortbrev, brevkort med enbart postalt tryck samt korrespondenskort, av papper eller papp, askar, mappar o.d. av papper eller papp, innehållande ett sortiment av brevpapper, papperskuvert e.d. (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4818 | Toalettpapper och liknande papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, i rullar med en bredd av högst 36 cm, eller nedskurna till bestämd storlek eller form; näsdukar, servetter för rengöring av ansikte eller händer, handdukar, borddukar, bordsservetter, blöjor, tamponger, lakan och liknande hushålls-, sanitets- och sjukhusartiklar samt kläder och tillbehör till kläder, av pappersmassa, papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4821 | Etiketter av alla slag, av papper eller papp, även tryckta (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4822 | Bobiner, spolar, cops och liknande artiklar av pappersmassa, papper eller papp (även perforerade eller härdade) (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Ex. 4823 | Andra slag av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, tillskurna till bestämd storlek eller form; andra varor av pappersmassa, papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer (ej från non-wooden eller återvunnet material) |
| Anm.: Pappersprodukter från non-wooden eller återvunnet material åtföljs av en formell skrivelse från det indonesiska industriministeriet som godkänner användningen av non-wooden eller återvunna material. Sådana produkter får inte tilldelas Flegtlicens. |

HS-nummer

Beskrivning

Ex. 4802

Papper och papp, obelagda och obestrukna, av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, samt icke-perforerat papper och papp till hålkort och hålremsor, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av papper enligt nr 4801 eller 4803; Papper och papp (handgjorda) (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4803

Papper av sådan typ som används till toalettpapper, ansiktsservetter, handdukar eller bordsservetter samt liknande papper av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, även kräppade, plisserade, präglade, perforerade, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller i ark (ej från non-wooden eller återvunnet material).

Ex. 4804

Kraftpapper och kraftpapp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4802 eller 4803 (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4805

Annat papper eller papp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, inte vidare bearbetade eller behandlade än vad som anges i anmärkning 3 till detta kapitel (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4806

Pergamentpapper, pergamentpapp, smörpapper, genomskinligt ritpapper och pergamyn (glassin) samt annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper, i rullar eller ark (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4807

Papper och papp, sammansatta (bestående av skikt förenade med bindemedel), inte belagda, bestrukna eller impregnerade, även armerade invändigt, i rullar eller ark (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4808

Papper och papp, vågade (med eller utan fastlimmade plana ytskikt), kräppade, plisserade, präglade eller perforerade, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4803 (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4809

Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (inbegripet belagt, bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar), även tryckta, i rullar eller ark (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4810

Papper och papp, på ena eller båda sidorna belagda eller bestrukna med kaolin eller andra oorganiska ämnen med eller utan bindemedel, men utan annan beläggning, även ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4811

Papper, papp, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, belagda, bestrukna, impregnerade, överdragna, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av varor enligt 4803, 4809 och 4810 (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4812

Filterblock och filterplattor av pappersmassa (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4813

Cigarettpapper, även tillskuret eller i häften; cigaretthylsor (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4814

Papperstapeter och liknande väggbeklädnad Fönsterpapper (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4816

Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (med undantag av papper enligt 4809), pappersstenciler och offsetplåtar av papper, även förpackade i askar (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4817

Kuvert, kortbrev, brevkort med enbart postalt tryck samt korrespondenskort, av papper eller papp, askar, mappar o.d. av papper eller papp, innehållande ett sortiment av brevpapper, papperskuvert e.d. (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4818

Toalettpapper och liknande papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, i rullar med en bredd av högst 36 cm, eller nedskurna till bestämd storlek eller form; näsdukar, servetter för rengöring av ansikte eller händer, handdukar, borddukar, bordsservetter, blöjor, tamponger, lakan och liknande hushålls-, sanitets- och sjukhusartiklar samt kläder och tillbehör till kläder, av pappersmassa, papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4821

Etiketter av alla slag, av papper eller papp, även tryckta (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4822

Bobiner, spolar, cops och liknande artiklar av pappersmassa, papper eller papp (även perforerade eller härdade) (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Ex. 4823

Andra slag av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, tillskurna till bestämd storlek eller form; andra varor av pappersmassa, papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer (ej från non-wooden eller återvunnet material)

Anm.: Pappersprodukter från non-wooden eller återvunnet material åtföljs av en formell skrivelse från det indonesiska industriministeriet som godkänner användningen av non-wooden eller återvunna material. Sådana produkter får inte tilldelas Flegtlicens.

Kapitel 94:

| HS-nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| | Sittmöbler (andra än sådana som omfattas av nr 9402), även bäddbara, samt delar till sittmöbler |
| 9401.61 | – | Andra sittmöbler, med trästomme: - - Med stoppning |

HS-nummer

Beskrivning

Sittmöbler (andra än sådana som omfattas av nr 9402), även bäddbara, samt delar till sittmöbler

9401.61

–

Andra sittmöbler, med trästomme: - - Med stoppning

9401.69

| – | Andra sittmöbler, med trästomme: - - Annat |
| --- | --- |

–

Andra sittmöbler, med trästomme: - - Annat

Andra möbler samt delar till sådana möbler

9403.30

| – | Kontorsmöbler av trä |
| --- | --- |

–

Kontorsmöbler av trä

9403.40

| – | Köksmöbler av trä |
| --- | --- |

–

Köksmöbler av trä

9403.50

| – | Sovrumsmöbler av trä |
| --- | --- |

–

Sovrumsmöbler av trä

9403.60

| – | Andra |
| --- | --- |

–

Andra

Ex. 9403.90

| – | Delar - - Annat (HS 9403.90.90 i Indonesien) |
| --- | --- |

–

Delar - - Annat (HS 9403.90.90 i Indonesien)

Monterade eller monteringsfärdiga byggnader

Ex. 9406.00

| – | Andra monterade eller monteringsfärdiga byggnader: - - Av trä (HS 9406.00.92 i Indonesien) |
| --- | --- |

–

Andra monterade eller monteringsfärdiga byggnader: - - Av trä (HS 9406.00.92 i Indonesien)

Kapitel 97:

| HS-nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| | Konstgrafiska originalblad |
| Ex. 9702.00 | Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 9702.00.00.00 i Indonesien) (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen). |

HS-nummer

Beskrivning

Konstgrafiska originalblad

Ex. 9702.00

Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 9702.00.00.00 i Indonesien) (Får inte exporteras enligt indonesisk lag. I enlighet med artikel 3.3 i det frivilliga partnerskapsavtalet får produkter med denna varukod (HS) inte tilldelas Flegtlicens, och får därför inte importeras till unionen).

BILAGA IB

HARMONISERADE VARUKODER FÖR TIMMER SOM ENLIGT INDONESISK LAG INTE FÅR EXPORTERAS

Kapitel 44:

| HS-nummer | Beskrivning |
| --- | --- |
| 4403 | Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller grovt sågat på två eller fyra sidor. |
| Ex. 4404 | Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, tillspetsade men inte sågade i längdriktningen; träkäppar, grovt tillformade men inte svarvade, böjda eller på annat sätt bearbetade, lämpliga för tillverkning av promenadkäppar, paraplyer, verktygsskaft e.d. |
| 4406 | Järnvägs- och spårvägssliprar av trä. |
| Ex. 4407 | Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen, skuret eller svarvat till skivor, inte hyvlat, inte slipat eller längdskarvat, med en tjocklek över 6 mm. |
| | Trä med inläggningar, skrin, askar, etuier och fodral för smycken, matsilver och liknande artiklar, av trä. |
| Ex. 4420.90 | – | Annat - - Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 4420.90.90.00 i Indonesien). |

HS-nummer

Beskrivning

4403

Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller grovt sågat på två eller fyra sidor.

Ex. 4404

Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, tillspetsade men inte sågade i längdriktningen; träkäppar, grovt tillformade men inte svarvade, böjda eller på annat sätt bearbetade, lämpliga för tillverkning av promenadkäppar, paraplyer, verktygsskaft e.d.

4406

Järnvägs- och spårvägssliprar av trä.

Ex. 4407

Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen, skuret eller svarvat till skivor, inte hyvlat, inte slipat eller längdskarvat, med en tjocklek över 6 mm.

Trä med inläggningar, skrin, askar, etuier och fodral för smycken, matsilver och liknande artiklar, av trä.

Ex. 4420.90

–

Annat - - Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 4420.90.90.00 i Indonesien).

Andra varor av trä.

Ex. 4421.90

| – | Annat - - Annat - - - Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 4421.90.99.00 i Indonesien). |
| --- | --- |

–

Annat - - Annat - - - Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 4421.90.99.00 i Indonesien).

Konstgrafiska originalblad

Ex. 9702.00

Virke i form av stockar eller fyrkantsågade stockar med enkel ytbehandling, skurna eller lätt gängade eller målade, som inte tillför något avsevärt mervärde eller någon avsevärd förändring av form (HS Ex. 9702.00.00.00 i Indonesien).

BILAGA II

LAGLIGHETSDEFINITION

INLEDNING

Indonesiskt timmer betraktas som lagligt när det verifierats att dess ursprung och produktionsprocess och senare bearbetnings-, transport- och handelsverksamhet följer alla tillämpliga indonesiska lagar och andra författningar.

Indonesien har fem laglighetsnormer uttryckta genom en rad principer, kriterier, indikatorer och verifikatorer som alla baseras på de underliggande lagarna och förfarandena. Dessa normer kan delas upp ytterligare i undernormer enligt beskrivningen i TLAS-vägledningen.

De indonesiska rättsliga ramen innehåller också normer för hållbar skogsförvaltning som fastställts för tillståndsinnehavare som är verksamma inom skogsproduktionsområden på statsägd mark. Alla tillståndsinnehavare måste uppfylla de kriterier för laglighet som anges i laglighetsnormerna. Senast den dag då deras första laglighetscertifikat löper ut måste tillståndsinnehavare som är verksamma inom skogsproduktionsområden på statsägd mark uppfylla både laglighetsnormen och normen för hållbar skogsförvaltning, såsom anges i TLAS-vägledningen.

Indonesien har åtagit sig att regelbundet se över och förbättra laglighetsnormerna genom ett flerpartsförfarande.

De fem laglighetsnormerna är följande:

—   Laglighetsnorm 1: norm för koncessioner inom skogsbruksområden på statsägd mark: naturliga skogar, skogsplanteringar, återställande av ekosystem, skogsförvaltningsrättighet (Hak Pengelolaan).

—   Laglighetsnorm 2: norm för samfällighetsägda skogsplanteringar och samfällighetsskogar inom skogsbruksområden.

—   Laglighetsnorm 3: norm för privatägda skogar.

—   Laglighetsnorm 4: norm för avverkningsrättigheter inom områden som inte är skogsbruksområden eller i omvandlingsbar produktionsskog på statsägd mark.

—   Laglighetsnorm 5: norm för primär skogsindustri, nedströmsindustri och handelsidkare.

Dessa fem laglighetsnormer tillämpas på olika typer av timmertillstånd som anges i följande tabell:

| Tillståndstyp eller rättighet | Beskrivning | Markägande/resursförvaltning eller utnyttjande | Tillämplig laglighetsnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| IUPHHK-HA/HPH | Tillstånd att utnyttja timmer från naturliga produktionsskogar | Statsägd/företagsförvaltad | 1 |
| IUPHHK-HTI/HPHTI | Tillstånd att etablera och förvalta industriell skogsplantering | Statsägd/företagsförvaltad | 1 |
| IUPHHK-RE | Tillstånd för återställande av skogsekosystem | Statsägd/företagsförvaltad | 1 |
| Skogsförvaltningsrättighet (Perum Perhutani) | Rätt att förvalta skogsplanteringar | Statsägd/företagsförvaltad (statligt företag) | 1 |
| IUPHHK- HTR | Tillstånd för samfälligheters skogsplanteringar eller privata skogsplanteringar | Statligt ägd/samfällighetsförvaltad eller privat förvaltad | 2 |
| IUPHHK-HKM | Tillstånd för samfälligheters skogsbruk | Statligt ägd/samfällighetsförvaltad | 2 |
| IUPHHK-HD | Tillstånd för byars skogsbruk | Statsägd/förvaltas av en enda by | 2 |
| IUPHHK-HTHR | Tillstånd att utnyttja timmer från återbeskogningsområden | Statligt ägd/samfällighetsförvaltad eller privat förvaltad | 2 |
| Privat mark | Inget tillstånd krävs | Privatägd/privat utnyttjad | 3 |
| IPK/ILS | Tillstånd att utnyttja timmer från områden som inte är skogsbruksområden eller från omvandlingsbar produktionsskog | Statsägd/privat utnyttjad | 4 |
| IUIPHHK | Tillstånd för etablering och drift av ett företag för primär bearbetning | Ej tillämpligt | 5 |
| IUI Lanjutan eller IPKL | Tillstånd för etablering och drift av ett företag för sekundär bearbetning | Ej tillämpligt | 5 |
| TPT (TPT, TPT-KB, TPT-KO) | Registrerade upplag för timmer/bearbetat timmer | Ej tillämpligt | 5 |
| IRT | Hemmaindustri | Ej tillämpligt | 5 |
| ETPIK Icke-producerande | Icke-producerande exportörer | Ej tillämpligt | 5 |

Tillståndstyp eller rättighet

Beskrivning

Markägande/resursförvaltning eller utnyttjande

Tillämplig laglighetsnorm

IUPHHK-HA/HPH

Tillstånd att utnyttja timmer från naturliga produktionsskogar

Statsägd/företagsförvaltad

1

IUPHHK-HTI/HPHTI

Tillstånd att etablera och förvalta industriell skogsplantering

Statsägd/företagsförvaltad

1

IUPHHK-RE

Tillstånd för återställande av skogsekosystem

Statsägd/företagsförvaltad

1

Skogsförvaltningsrättighet (Perum Perhutani)

Rätt att förvalta skogsplanteringar

Statsägd/företagsförvaltad (statligt företag)

1

IUPHHK- HTR

Tillstånd för samfälligheters skogsplanteringar eller privata skogsplanteringar

Statligt ägd/samfällighetsförvaltad eller privat förvaltad

2

IUPHHK-HKM

Tillstånd för samfälligheters skogsbruk

Statligt ägd/samfällighetsförvaltad

2

IUPHHK-HD

Tillstånd för byars skogsbruk

Statsägd/förvaltas av en enda by

2

IUPHHK-HTHR

Tillstånd att utnyttja timmer från återbeskogningsområden

Statligt ägd/samfällighetsförvaltad eller privat förvaltad

2

Privat mark

Inget tillstånd krävs

Privatägd/privat utnyttjad

3

IPK/ILS

Tillstånd att utnyttja timmer från områden som inte är skogsbruksområden eller från omvandlingsbar produktionsskog

Statsägd/privat utnyttjad

4

IUIPHHK

Tillstånd för etablering och drift av ett företag för primär bearbetning

Ej tillämpligt

5

IUI Lanjutan eller IPKL

Tillstånd för etablering och drift av ett företag för sekundär bearbetning

Ej tillämpligt

5

TPT (TPT, TPT-KB, TPT-KO)

Registrerade upplag för timmer/bearbetat timmer

Ej tillämpligt

5

IRT

Hemmaindustri

Ej tillämpligt

5

ETPIK Icke-producerande

Icke-producerande exportörer

Ej tillämpligt

5

LAGLIGHETSNORM 1: NORMER FÖR KONCESSIONER INOM SKOGSBRUKOMRÅDEN

| Nr | Principer | Kriterier | Indikatorer | Verifikatorer | Relaterade föreskrifter (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | P1. | Områdets rättsliga status och nyttjanderätt |

Nr

Principer

Kriterier

Indikatorer

Verifikatorer

Relaterade föreskrifter (1)

1

P1.

Områdets rättsliga status och nyttjanderätt

| K1.1 | Skogsförvaltningsenheten (koncessionsinnehavarna) är belägna inom skogsbruksområdet |
| --- | --- |

K1.1

Skogsförvaltningsenheten (koncessionsinnehavarna) är belägna inom skogsbruksområdet

| 1.1.1 | Tillståndsinnehavaren kan bevisa att avverkningstillståndet (IUPHHK) är giltigt |
| --- | --- |

1.1.1

Tillståndsinnehavaren kan bevisa att avverkningstillståndet (IUPHHK) är giltigt

Certifikat om rätt till skogskoncession

Regeringens förordning PP72/2010

Skogsministerns förordning P12/2010

Skogsministerns förordning P.30/2014

Skogsministerns förordning P.31/2014

Skogsministerns förordning P.33/2014

Skogsministerns förordning P.76/2014

Betalningsbevis för tillstånd för utnyttjande av skogsprodukter

Bevis för övrigt lagligt tillstånd för användning av området (i förekommande fall)

2.

| P2. | Uppfyller kraven enligt systemet och förfarandena för avverkning. |
| --- | --- |

P2.

Uppfyller kraven enligt systemet och förfarandena för avverkning.

| K2.1 | Tillståndsinnehavaren har en avverkningsplan för området som har godkänts av behöriga administrativa myndigheter |
| --- | --- |

K2.1

Tillståndsinnehavaren har en avverkningsplan för området som har godkänts av behöriga administrativa myndigheter

| 2.1.1 | Den behöriga administrativa myndigheten har godkänt den dokumenterade arbetsplanen: huvudplan, årlig arbetsplan, inklusive tillhörande bilagor |
| --- | --- |

2.1.1

Den behöriga administrativa myndigheten har godkänt den dokumenterade arbetsplanen: huvudplan, årlig arbetsplan, inklusive tillhörande bilagor

Godkänd huvudplan inklusive bilagor, upprättad på grundval av omfattande skogsinventering gjord av tekniskt kompetent personal

Skogsministerns förordning P62/2008

Skogsministerns förordning P56/2009

Skogsministerns förordning P60/2011

Skogsministerns förordning P.33/2014

Den godkända årliga arbetsplanen, gjord på grundval av huvudplanen

Kartor som gjorts av kompetent teknisk personal och som beskriver layout och gränser för de områden som arbetsplanen omfattar

Karta som visar avverkningsfria områden enligt den årliga arbetsplanen och bevis på att detta har respekterats på fältet

Avverkningsplatserna (block eller ägofigurer) är klart utmärkta på kartan och kontrollerade på fältet

| K2.2 | Arbetsplanen är giltig |
| --- | --- |

K2.2

Arbetsplanen är giltig

| 2.2.1 | Innehavaren av tillstånd för skogsbruk har en giltig arbetsplan som följer tillämpliga föreskrifter |
| --- | --- |

2.2.1

Innehavaren av tillstånd för skogsbruk har en giltig arbetsplan som följer tillämpliga föreskrifter

Dokument och bilagor om huvudplanen för användning av skogsprodukter (ansökningar under behandling godtas)

Skogsministerns förordning P62/2008

Skogsministerns förordning P56/2009

Skogsministerns förordning P60/2011

Plats och tillåtna volymer timmer från naturskog inom avverkningsområden motsvarar arbetsplanen

3.

| P3. | Transport eller ägarbyte av rundtimmer sköts lagligt |
| --- | --- |

P3.

Transport eller ägarbyte av rundtimmer sköts lagligt

| K3.1 | Tillståndsinnehavarna ser till att alla stockar som transporteras från upplag i skogen till primär skogsindustri eller till en registrerad stockhandlare, även via mellanliggande upplag, identifieras fysiskt och åtföljs av giltiga dokument |
| --- | --- |

K3.1

Tillståndsinnehavarna ser till att alla stockar som transporteras från upplag i skogen till primär skogsindustri eller till en registrerad stockhandlare, även via mellanliggande upplag, identifieras fysiskt och åtföljs av giltiga dokument

| 3.1.1 | Alla stora stockar som avverkas eller utvinns kommersiellt har införts i timmerproduktions-rapporten |
| --- | --- |

3.1.1

Alla stora stockar som avverkas eller utvinns kommersiellt har införts i timmerproduktions-rapporten

Godkända timmerproduktionsrapporter

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

| 3.1.2 | Allt timmer som transporteras ut från tillståndsområdet åtföljs av giltiga transporthandlingar |
| --- | --- |

3.1.2

Allt timmer som transporteras ut från tillståndsområdet åtföljs av giltiga transporthandlingar

Giltiga transporthandlingar och bilagor åtföljer stockarna från upplag i skogen till primär skogsindustri eller registrerad stockhandlare, även via mellanliggande upplag

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

| 3.1.3 | Rundstockarna har avverkats i de områden som anges i tillståndet att använda skogen |
| --- | --- |

3.1.3

Rundstockarna har avverkats i de områden som anges i tillståndet att använda skogen

Timmerförvaltningens märkning/streckkod (PUHH) på stockarna

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

Tillämpning av timmerförvaltningens märkning/streckkod

| 3.1.4 | Alla stockar som transporteras från upplag i skogen åtföljs av giltiga dokument |
| --- | --- |

3.1.4

Alla stockar som transporteras från upplag i skogen åtföljs av giltiga dokument

Giltigt transportdokument

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

| K3.2 | Tillståndsinnehavaren har erlagt betalning för tillämpliga pålagor och avgifter för kommersiell utvinning av timmer |
| --- | --- |

K3.2

Tillståndsinnehavaren har erlagt betalning för tillämpliga pålagor och avgifter för kommersiell utvinning av timmer

| 3.2.1 | Tillståndsinnehavaren har bevis för betalning av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter, motsvarande stockproduktionen och tillämplig tariff |
| --- | --- |

3.2.1

Tillståndsinnehavaren har bevis för betalning av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter, motsvarande stockproduktionen och tillämplig tariff

Betalningsanvisningar för avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter

Regeringens förordning PP22/1997

Regeringens förordning PP51/1998

Regeringens förordning PP59/1998

Skogsministerns förordning P18/2007

Handelsministerns förordning 22/2012

Depositionsbevis för betalning av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter och inbetalningsblanketter

Betalningen av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter överensstämmer med stockproduktionen och tillämplig tariff

| K3.3 | Transport och handel mellan öarna |
| --- | --- |

K3.3

Transport och handel mellan öarna

| 3.3.1 | Tillståndsinnehavare som fraktar stockar är registrerade för att bedriva timmerhandel mellan öarna (Registered Inter-Island Timber Traders, PKAPT) |
| --- | --- |

3.3.1

Tillståndsinnehavare som fraktar stockar är registrerade för att bedriva timmerhandel mellan öarna (Registered Inter-Island Timber Traders, PKAPT)

PKAPT-dokument

Industri- och handelsministerns förordning 68/2003

Skogsministerns, transportministerns och industri- och handelsministerns gemensamma förordning 22/2003

| 3.3.2 | Det fartyg som används för transport av rundstockar för indonesisk flagg och har ett giltigt verksamhetstillstånd |
| --- | --- |

3.3.2

Det fartyg som används för transport av rundstockar för indonesisk flagg och har ett giltigt verksamhetstillstånd

Registreringsdokument som visar fartygets ID och giltigt tillstånd

Industri- och handelsministerns förordning 68/2003

Skogsministerns, transportministerns och industri- och handelsministerns gemensamma förordning 22/2003

| K3.4 | Iakttagande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

K3.4

Iakttagande av V-Legal-märkning

| 3.4.1 | Genomförande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

3.4.1

Genomförande av V-Legal-märkning

V-Legal-märkning påförs på vederbörligt sätt

Skogsministerns förordning P43/2014

4.

| P4. | Överensstämmelse med miljömässiga och sociala aspekter förknippade med timmeravverkning |
| --- | --- |

P4.

Överensstämmelse med miljömässiga och sociala aspekter förknippade med timmeravverkning

| K4.1 | Tillståndsinnehavaren har en godkänd tillämplig miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna |
| --- | --- |

K4.1

Tillståndsinnehavaren har en godkänd tillämplig miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna

| 4.1.1 | Tillståndsinnehavarens har tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning som har godkänts av de behöriga myndigheterna och omfattar hela arbetsområdet |
| --- | --- |

4.1.1

Tillståndsinnehavarens har tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning som har godkänts av de behöriga myndigheterna och omfattar hela arbetsområdet

Tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning

Regeringens förordning PP27/2012

Miljöministerns förordning 05/2012

| 4.1.2 | Tillståndsinnehavaren har en miljöförvaltningsplan och rapporter om genomförandet av miljöövervakningsplanen som beskriver åtgärder som har vidtagits för att mildra miljöpåverkan och gynna samhället |
| --- | --- |

4.1.2

Tillståndsinnehavaren har en miljöförvaltningsplan och rapporter om genomförandet av miljöövervakningsplanen som beskriver åtgärder som har vidtagits för att mildra miljöpåverkan och gynna samhället

Dokumenterad miljöförvaltningsplan och miljöövervakningsplan

Regeringens förordning PP27/2012

Miljöministerns förordning 05/2012

Bevis på genomförande av miljöförvaltningsplanen och övervakningen av viktiga miljömässiga och sociala verkningar

5.

| P5. | Efterlevnad av arbetslagstiftning och arbetsföreskrifter |
| --- | --- |

P5.

Efterlevnad av arbetslagstiftning och arbetsföreskrifter

| K5.1 | Uppfyllande av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö |
| --- | --- |

K5.1

Uppfyllande av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö

| 5.1.1 | Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem |
| --- | --- |

5.1.1

Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem

Tillämpning av förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö

Regeringens förordning PP50/2012

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 8/2010

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 609/2012

Utrustning för arbetarskydd och arbetsmiljö

Registrering av olyckor

| K5.2 | Respekt för arbetstagares rättigheter |
| --- | --- |

K5.2

Respekt för arbetstagares rättigheter

| 5.2.1 | Arbetstagarna har föreningsfrihet |
| --- | --- |

5.2.1

Arbetstagarna har föreningsfrihet

Arbetstagarna tillhör fackförbund eller företagets policy ger arbetstagarna möjlighet att etablera eller delta i fackförbund

Lag 13/2003

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2011

| 5.2.2 | Det finns kollektivavtal |
| --- | --- |

5.2.2

Det finns kollektivavtal

Det finns kollektivavtal eller företagspolicy om arbetstagarnas rättigheter

Lag 13/2003

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2011

| 5.2.3 | Företaget anställer inte minderåriga |
| --- | --- |

5.2.3

Företaget anställer inte minderåriga

Det finns inga minderåriga anställda

Lag 23/2002

Lag 13/2003

LAGLIGHETSNORM 2: NORM FÖR SAMFÄLLIGHETSÄGDA SKOGSPLANTERINGAR OCH SAMFÄLLIGHETSSKOGAR INOM SKOGSBRUKSOMRÅDEN

| Nr | Principer | Kriterier | Indikatorer | Verifikatorer | Relaterade föreskrifter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | P1. | Områdets rättsliga status och nyttjanderätt |

Nr

Principer

Kriterier

Indikatorer

Verifikatorer

Relaterade föreskrifter

1.

P1.

Områdets rättsliga status och nyttjanderätt

| K1.1 | Skogsförvaltningsenheten (koncessionsinnehavaren) är belägen inom skogsbruksområdet |
| --- | --- |

K1.1

Skogsförvaltningsenheten (koncessionsinnehavaren) är belägen inom skogsbruksområdet

| 1.1.1 | Tillståndsinnehavaren kan bevisa att avverkningstillståndet (IUPHHK) är giltigt |
| --- | --- |

1.1.1

Tillståndsinnehavaren kan bevisa att avverkningstillståndet (IUPHHK) är giltigt

Certifikat om rätt till skogskoncession

Skogsministerns förordning P37/2007

Skogsministerns förordning P49/2008

Skogsministerns förordning P12/2010

Skogsministerns förordning P55/2011

Betalningsbevis för tillstånd för utnyttjande av skogsprodukter

| K1.2. | Affärsenhet i form av grupp |
| --- | --- |

K1.2.

Affärsenhet i form av grupp

| 1.2.1 | Affärsgruppen är lagligen etablerad |
| --- | --- |

1.2.1

Affärsgruppen är lagligen etablerad

Stiftelseurkund eller etableringsbevis

Skogsministerns förordning P43/2014

2.

| P2. | Uppfyller kraven enligt systemet och förfarandena för avverkning |
| --- | --- |

P2.

Uppfyller kraven enligt systemet och förfarandena för avverkning

| K2.1 | Tillståndsinnehavaren har en avverkningsplan för området och denna har godkänts av behöriga administrativa myndigheter |
| --- | --- |

K2.1

Tillståndsinnehavaren har en avverkningsplan för området och denna har godkänts av behöriga administrativa myndigheter

| 2.1.1 | Den behöriga administrativa myndigheten har godkänt den dokumenterade årliga arbetsplanen |
| --- | --- |

2.1.1

Den behöriga administrativa myndigheten har godkänt den dokumenterade årliga arbetsplanen

Den dokumenterade årliga arbetsplanen har godkänts

Skogsministerns förordning P62/2008

Karta som visar avverkningsfria områden enligt den årliga arbetsplanen och bevis på att detta har respekterats på fältet

Avverkningsblockens platser är klart markerade och kan kontrolleras på fältet

| K2.2 | Arbetsplanen är giltig |
| --- | --- |

K2.2

Arbetsplanen är giltig

| 2.2.1 | Innehavaren av tillstånd för skogsbruk har en giltig arbetsplan som följer tillämpliga föreskrifter |
| --- | --- |

2.2.1

Innehavaren av tillstånd för skogsbruk har en giltig arbetsplan som följer tillämpliga föreskrifter

Dokument och bilagor om huvudplanen för användning av skogsprodukter (ansökningar under behandling godtas)

Skogsministerns förordning P62/2008

Plats och tillåtna volymer stockar för utvinning inom området som ska fastställas som avverkningsområde motsvarar arbetsplanen

| K2.3 | Tillståndsinnehavarna ser till att alla stockar som transporteras från upplag i skogen till primär skogsindustri eller till en registrerad stockhandlare, även via mellanliggande upplag, identifieras fysiskt och åtföljs av giltiga dokument |
| --- | --- |

K2.3

Tillståndsinnehavarna ser till att alla stockar som transporteras från upplag i skogen till primär skogsindustri eller till en registrerad stockhandlare, även via mellanliggande upplag, identifieras fysiskt och åtföljs av giltiga dokument

| 2.3.1 | Alla stockar som har avverkats eller utvunnits kommersiellt rapporteras i timmerproduktionsrapporten |
| --- | --- |

2.3.1

Alla stockar som har avverkats eller utvunnits kommersiellt rapporteras i timmerproduktionsrapporten

Godkända timmerproduktionsrapporter

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

| 2.3.2 | Alla stockar som transporteras ut från tillståndsområdet åtföljs av giltiga transporthandlingar |
| --- | --- |

2.3.2

Alla stockar som transporteras ut från tillståndsområdet åtföljs av giltiga transporthandlingar

Giltiga transporthandlingar och relevanta bilagor för transport från upplaget i skogen till mellanliggande upplag och från mellanliggande upplag till primär skogsindustri och/eller registrerad stockhandlare

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

| 2.3.3 | Rundstockarna har avverkats i de områden som anges i tillståndet att använda skogen |
| --- | --- |

2.3.3

Rundstockarna har avverkats i de områden som anges i tillståndet att använda skogen

Timmerförvaltningens märkning/streckkod (PUHH) på stockarna

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

Tillståndsinnehavaren gör timmermarkeringen på ett enhetligt sätt

| 2.3.4 | Tillståndsinnehavaren kan uppvisa stocktransporthandlingar som åtföljer stockar som transporteras från upplaget i skogen |
| --- | --- |

2.3.4

Tillståndsinnehavaren kan uppvisa stocktransporthandlingar som åtföljer stockar som transporteras från upplaget i skogen

Stocktransporthandlingar som åtföljs av en stockförteckning

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

| K2.4 | Tillståndsinnehavaren har betalat tillämpliga pålagor och avgifter som krävs för kommersiell utvinning av timmer |
| --- | --- |

K2.4

Tillståndsinnehavaren har betalat tillämpliga pålagor och avgifter som krävs för kommersiell utvinning av timmer

| 2.4.1 | Tillståndsinnehavaren uppvisar bevis på betalning av skogsresursavgift motsvarande stockproduktionen och tillämplig tariff |
| --- | --- |

2.4.1

Tillståndsinnehavaren uppvisar bevis på betalning av skogsresursavgift motsvarande stockproduktionen och tillämplig tariff

Betalningsanvisning för skogsresursavgift

Skogsministerns förordning P18/2007

Handelsministerns förordning 22/2012

Bevis på betalning av skogsresursavgift

Betalningen av skogsresursavgift överensstämmer med stockproduktionen och tillämplig tariff

| K2.5 | Iakttagande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

K2.5

Iakttagande av V-Legal-märkning

| 2.5.1 | Genomförande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

2.5.1

Genomförande av V-Legal-märkning

V-Legal-märkning påförs på vederbörligt sätt

Skogsministerns förordning P43/2014

3.

| P3. | Efterlevnad av miljömässiga och sociala aspekter förknippade med timmeravverkning |
| --- | --- |

P3.

Efterlevnad av miljömässiga och sociala aspekter förknippade med timmeravverkning

| K3.1 | Tillståndsinnehavaren har en godkänd tillämplig miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna |
| --- | --- |

K3.1

Tillståndsinnehavaren har en godkänd tillämplig miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna

| 3.1.1 | Tillståndsinnehavaren har tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning som har godkänts av de behöriga myndigheterna och omfattar hela arbetsområdet |
| --- | --- |

3.1.1

Tillståndsinnehavaren har tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning som har godkänts av de behöriga myndigheterna och omfattar hela arbetsområdet

Tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning

Regeringens förordning PP27/2012

Miljöministerns förordning 05/2012

| 3.1.2 | Tillståndsinnehavaren har rapporter om miljöförvaltnings- och övervakningsåtgärder som har vidtagits för att mildra miljöverkningarna och gynna samhället |
| --- | --- |

3.1.2

Tillståndsinnehavaren har rapporter om miljöförvaltnings- och övervakningsåtgärder som har vidtagits för att mildra miljöverkningarna och gynna samhället

Relevanta dokument om miljöförvaltning och miljöövervakning

Regeringens förordning PP27/2012

Miljöministerns förordning 05/2012

Bevis på genomförande av miljöförvaltning och övervakning av betydande miljömässiga och sociala verkningar

4

| P4. | Efterlevnad av arbetslagstiftning och arbetsföreskrifter |
| --- | --- |

P4.

Efterlevnad av arbetslagstiftning och arbetsföreskrifter

| K4.1 | Uppfyllande av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö |
| --- | --- |

K4.1

Uppfyllande av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö

| 4.1.1 | Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem |
| --- | --- |

4.1.1

Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem

Tillämpning av förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö

Regeringens förordning PP50/2012

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 8/2010

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 609/2012

Utrustning för arbetarskydd och arbetsmiljö

| K4.2 | Respekt för arbetstagares rättigheter |
| --- | --- |

K4.2

Respekt för arbetstagares rättigheter

| 4.2.1 | Företaget anställer inte minderåriga |
| --- | --- |

4.2.1

Företaget anställer inte minderåriga

Det finns inga minderåriga anställda

Lag 23/2002

Lag 13/2003

LAGLIGHETSNORM 3: NORM FÖR PRIVATÄGDA SKOGAR

| Nr | Principer | Kriterier | Indikatorer | Verifikatorer | Relaterade föreskrifter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | P1. | Ägarskapet till timret kan kontrolleras |

Nr

Principer

Kriterier

Indikatorer

Verifikatorer

Relaterade föreskrifter

1.

P1.

Ägarskapet till timret kan kontrolleras

| K1.1 | Lagligt ägarskap eller laglig besittningsrätt för avverkningsområdet |
| --- | --- |

K1.1

Lagligt ägarskap eller laglig besittningsrätt för avverkningsområdet

| 1.1.1 | Ägaren till privat mark eller skog kan bevisa ägarskap eller nyttjanderättigheter till marken |
| --- | --- |

1.1.1

Ägaren till privat mark eller skog kan bevisa ägarskap eller nyttjanderättigheter till marken

Giltiga dokument om ägarskap eller besittningsrätt till marken (fångeshandling som erkänts av behöriga myndigheter)

Lag 5/1960

Skogsministerns förordning P33/2010

Regeringens förordning PP12/1998

Handelsministerns förordning 36/2007

Handelsministerns förordning 37/2007

Lag 6/1983

Skogsministerns förordning P43/2014

Rättighet till markodling

Företagets stiftelseurkund

Näringslicens för handelsföretag (SIUP)

Företagsregistrering (TDP)

Skatteregistrering (NPWP)

Dokument om arbetarskydd och arbetsmiljö

Det finns kollektivavtal eller företagspolicy om arbetstagarnas rättigheter

Karta över området för privat skog och gränser som är markerade på fältet

| 1.1.2 | Förvaltningsenheterna (individuellt eller gruppvis ägda) kan uppvisa giltiga transporthandlingar |
| --- | --- |

1.1.2

Förvaltningsenheterna (individuellt eller gruppvis ägda) kan uppvisa giltiga transporthandlingar

Stocktransporthandlingar

Skogsministerns förordning P30/2012

| 1.1.3 | Förvaltningsenheterna uppvisar betalningsbevis för tillämpliga avgifter relaterade till träd som fanns före överföringen av besittnings- eller nyttjanderätter till området |
| --- | --- |

1.1.3

Förvaltningsenheterna uppvisar betalningsbevis för tillämpliga avgifter relaterade till träd som fanns före överföringen av besittnings- eller nyttjanderätter till området

Bevis på betalning av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter och ersättning till staten för värdet på avverkningen

Skogsministerns förordning P18/2007

| K1.2 | Affärsenheten i form av grupp är lagligen registrerad |
| --- | --- |

K1.2

Affärsenheten i form av grupp är lagligen registrerad

| 1.2.1 | Affärsgruppen är lagligen etablerad |
| --- | --- |

1.2.1

Affärsgruppen är lagligen etablerad

Stiftelseurkund eller etableringsbevis

Skogsministerns förordning P43/2014

| K1.3 | Iakttagande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

K1.3

Iakttagande av V-Legal-märkning

| 1.3.1 | Genomförande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

1.3.1

Genomförande av V-Legal-märkning

V-Legal-märkning påförs på vederbörligt sätt

Skogsministerns förordning P43/2014

2.

| P2. | Efterlevnad av arbetslagar och arbetsföreskrifter för områden som omfattas av odlingsrättigheter |
| --- | --- |

P2.

Efterlevnad av arbetslagar och arbetsföreskrifter för områden som omfattas av odlingsrättigheter

| K2.1 | Uppfyllande av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö |
| --- | --- |

K2.1

Uppfyllande av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö

| 2.1.1 | Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem |
| --- | --- |

2.1.1

Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem

Tillämpning av förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö

Regeringens förordning PP50/2012

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 8/2010

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 609/2012

Utrustning för arbetarskydd och arbetsmiljö

Registrering av olyckor

| K2.2 | Respekt för arbetstagares rättigheter |
| --- | --- |

K2.2

Respekt för arbetstagares rättigheter

| 2.2.1 | Arbetstagarna har föreningsfrihet |
| --- | --- |

2.2.1

Arbetstagarna har föreningsfrihet

Arbetstagarna tillhör fackförbund eller företagets policy ger arbetstagarna möjlighet att etablera eller delta i fackförbund

Lag 13/2003

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2001

| 2.2.2 | Det finns kollektivavtal |
| --- | --- |

2.2.2

Det finns kollektivavtal

Det finns kollektivavtal eller företagspolicy om arbetstagarnas rättigheter

Lag 13/2003

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2011

| 2.2.3 | Företaget anställer inte minderåriga |
| --- | --- |

2.2.3

Företaget anställer inte minderåriga

Det finns inga minderåriga anställda

Lag 23/2002

Lag 13/2003

3

| P3. | Överensstämmelse med miljömässiga och sociala aspekter förknippade med timmeravverkning |
| --- | --- |

P3.

Överensstämmelse med miljömässiga och sociala aspekter förknippade med timmeravverkning

| K3.1 | Innehavaren av odlingsrättigheter eller ägaren av privatägd skog har en godkänd tillämplig miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna (om så krävs genom föreskrifter) |
| --- | --- |

K3.1

Innehavaren av odlingsrättigheter eller ägaren av privatägd skog har en godkänd tillämplig miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna (om så krävs genom föreskrifter)

| 3.1.1 | Innehavaren av odlingsrättigheter eller ägaren av privatägd skog har tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning som har godkänts av de behöriga myndigheterna och omfattar hela arbetsområdet |
| --- | --- |

3.1.1

Innehavaren av odlingsrättigheter eller ägaren av privatägd skog har tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning som har godkänts av de behöriga myndigheterna och omfattar hela arbetsområdet

Tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning

Regeringens förordning PP27/2012

Miljöministerns förordning 05/2012

| 3.1.2 | Innehavaren av odlingsrättigheter har en miljöförvaltningsplan och rapporter om genomförandet av miljöövervakningsplanen |
| --- | --- |

3.1.2

Innehavaren av odlingsrättigheter har en miljöförvaltningsplan och rapporter om genomförandet av miljöövervakningsplanen

Dokumenterad miljöförvaltningsplan och miljöövervakningsplan

Regeringens förordning PP27/2012

Miljöministerns förordning 05/2012

Bevis på genomförande av miljöförvaltningsplanen och övervakningen

LAGLIGHETSNORM 4: NORM FÖR AVVERKNINGSRÄTTIGHETER INOM OMRÅDEN SOM INTE ÄR SKOGSBRUKSOMRÅDEN ELLER I OMVANDLINGSBAR PRODUKTIONSSKOG PÅ STASTÄGD MARK

| Nr | Principer | Kriterier | Indikatorer | Verifikatorer | Relaterade föreskrifter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | P1. | Områdets rättsliga status och nyttjanderätt |

Nr

Principer

Kriterier

Indikatorer

Verifikatorer

Relaterade föreskrifter

1.

P1.

Områdets rättsliga status och nyttjanderätt

| K1.1. | Timmeravverkningstillstånd inom ett område som inte är skogsbruksområde utan ändring av skogens rättsliga status |
| --- | --- |

K1.1.

Timmeravverkningstillstånd inom ett område som inte är skogsbruksområde utan ändring av skogens rättsliga status

| 1.1.1 | Avverkningen är godkänd inom ramen för övriga lagliga tillstånd (ILS) eller omvandlingstillstånd (IPK) för ett arrenderat område

  Anm.: Detta gäller även för areal som tidigare kategoriserats som återbeskogningsbaserade skogsplanteringar (HTHR). |
| --- | --- |

1.1.1

Avverkningen är godkänd inom ramen för övriga lagliga tillstånd (ILS) eller omvandlingstillstånd (IPK) för ett arrenderat område

Anm.: Detta gäller även för areal som tidigare kategoriserats som återbeskogningsbaserade skogsplanteringar (HTHR).

ILS/IPK-tillstånd för avverkning inom det arrenderade området (inklusive tillämplig miljökonsekvensbedömning av icke-skogsbruksverksamhet)

Regeringens förordning PP27/2012

Skogsministerns förordning P18/2011

Skogsministerns förordning P59/2011

Miljöministerns förordning 05/2012

Kartor bifogade till ILS/IPK-tillstånden för det arrenderade området och bevis för efterlevnad på fältet

| K1.2 | Timmeravverkningstillstånd inom områden som inte är skogsbruksområden i fall där detta leder till ändring av skogsområdets rättsliga status |
| --- | --- |

K1.2

Timmeravverkningstillstånd inom områden som inte är skogsbruksområden i fall där detta leder till ändring av skogsområdets rättsliga status

| 1.2.1 | Timmeravverkningstillstånd som godkänts inom ramen för tillstånd för markomvandling (IPK)

  Anm.: Detta gäller även för areal som tidigare kategoriserats som återbeskogningsbaserade skogsplanteringar (HTHR). |
| --- | --- |

1.2.1

Timmeravverkningstillstånd som godkänts inom ramen för tillstånd för markomvandling (IPK)

Anm.: Detta gäller även för areal som tidigare kategoriserats som återbeskogningsbaserade skogsplanteringar (HTHR).

Näringstillstånd och kartor som bifogas tillståndet (inklusive tillämplig miljökonsekvensbedömning av icke-skogsbruksverksamhet)

Regeringens förordning PP27/2012

Skogsministerns förordning P33/2010

Skogsministerns förordning P14/2011

Skogsministerns förordning P59/2011

Miljöministerns förordning 05/2012

IPK för omvandlingsområden

Kartor som bifogas IPK

Dokument om godkänd ändring av skogens rättsliga status (detta krav gäller både innehavare av IPK-tillstånd och innehavare av näringstillstånd)

| 1.2.2 | Tillstånd för markomvandling (IPK) och bosättning inom ramen för folkomflyttning |
| --- | --- |

1.2.2

Tillstånd för markomvandling (IPK) och bosättning inom ramen för folkomflyttning

IPK för omvandlingsområden

Skogsministerns förordning P14/2011

Kartor som bifogas IPK

| K1.3. | Timmeravverkningstillstånd inom områden som inte är skogsbruksområden |
| --- | --- |

K1.3.

Timmeravverkningstillstånd inom områden som inte är skogsbruksområden

| 1.3.1 | Timmeravverkningstillstånd som godkänts inom ramen för tillstånd för markomvandling (IPK) inom områden som inte är skogsområden |
| --- | --- |

1.3.1

Timmeravverkningstillstånd som godkänts inom ramen för tillstånd för markomvandling (IPK) inom områden som inte är skogsområden

Planeringsdokumentet för IPK

Regeringens förordning PP27/2012

Skogsministerns förordning P14/2011

Miljöministerns förordning 05/2012

Näringstillstånd och kartor som bifogas tillståndet (inklusive tillämplig miljökonsekvensbedömning av icke-skogsbruksverksamhet)

IPK för omvandlingsområden

Kartor som bifogas IPK

| 1.3.2 | Tillstånd för markomvandling (IPK) och bosättning inom ramen för folkomflyttning |
| --- | --- |

1.3.2

Tillstånd för markomvandling (IPK) och bosättning inom ramen för folkomflyttning

IPK för omvandlingsområden

Skogsministerns förordning P14/2011

Kartor som bifogas IPK

2.

| P2. | Överensstämmelse med rättsliga system och förfaranden för trädavverkning och transport av stockar |
| --- | --- |

P2.

Överensstämmelse med rättsliga system och förfaranden för trädavverkning och transport av stockar

| K2.1 | IPK/ILS planen och genomförandet överensstämmer med markanvändningsplanen |
| --- | --- |

K2.1

IPK/ILS planen och genomförandet överensstämmer med markanvändningsplanen

| 2.1.1 | Den arbetsplan som har godkänts för området omfattas av IPK/ILS |
| --- | --- |

2.1.1

Den arbetsplan som har godkänts för området omfattas av IPK/ILS

Den dokumenterade IPK/ILS-arbetsplanen

Skogsministerns förordning P62/2008

Skogsministerns förordning P53/2009

| 2.1.2 | Tillståndsinnehavaren kan bevisa att de stockar som transporteras härrör från områden om omfattas av giltigt tillstånd för markomvandling eller andra nyttjandetillstånd (IPK/ILS) |
| --- | --- |

2.1.2

Tillståndsinnehavaren kan bevisa att de stockar som transporteras härrör från områden om omfattas av giltigt tillstånd för markomvandling eller andra nyttjandetillstånd (IPK/ILS)

Dokument om skogsinventering

Skogsministerns förordning P62/2008

Skogsministerns förordning P41/2014

Timmerproduktionsrapport (LHP)

| K2.2 | Betalning av statliga avgifter och pålagor och uppfyllande av kraven på stocktransport |
| --- | --- |

K2.2

Betalning av statliga avgifter och pålagor och uppfyllande av kraven på stocktransport

| 2.2.1 | Betalningsbevis för avgifter |
| --- | --- |

2.2.1

Betalningsbevis för avgifter

Betalningsanvisning för skogsresursavgift

Skogsministerns förordning P18/2007

Bevis på betalning av skogsresursavgift

Betalningen av skogsresursavgift överensstämmer med stockproduktionen och tillämplig tariff

| 2.2.2 | Tillståndsinnehavaren har giltiga stocktransporthandlingar |
| --- | --- |

2.2.2

Tillståndsinnehavaren har giltiga stocktransporthandlingar

Faktura för stocktransport (FAKB) och stockförteckning för små stockar

Skogsministerns förordning P41/2014

Dokument om stockarnas laglighet (SKSKB) och stockförteckning för stora stockar

| K2.3 | Iakttagande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

K2.3

Iakttagande av V-Legal-märkning

| 2.3.1 | Genomförande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

2.3.1

Genomförande av V-Legal-märkning

V-Legal-märkning påförs på vederbörligt sätt

Skogsministerns förordning P43/2014

3.

| P3. | Efterlevnad av arbetslagstiftning och arbetsföreskrifter |
| --- | --- |

P3.

Efterlevnad av arbetslagstiftning och arbetsföreskrifter

| K3.1 | Efterlevnad av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö |
| --- | --- |

K3.1

Efterlevnad av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö

| 3.1.1 | Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem |
| --- | --- |

3.1.1

Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem

Förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö

Regeringens förordning PP50/2012

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 8/2010

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 609/2012

Utrustning för arbetarskydd och arbetsmiljö

Registrering av olyckor

| K3.2 | Respekt för arbetstagares rättigheter |
| --- | --- |

K3.2

Respekt för arbetstagares rättigheter

| 3.2.1 | Företaget anställer inte minderåriga |
| --- | --- |

3.2.1

Företaget anställer inte minderåriga

Det finns inga minderåriga anställda

Lag 23/2002

Lag 13/2003

LAGLIGHETSNORM 5: NORM FÖR PRIMÄR SKOGSINDUSTRI OCH NEDSTRÖMSINDUSTRI OCH HANDELSIDKARE

| Nr | Principer | Kriterier | Indikatorer | Verifikatorer | Relaterade föreskrifter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | P1. | Affärsenheter ger sitt stöd för att trävaruhandeln genomförs lagligt |

Nr

Principer

Kriterier

Indikatorer

Verifikatorer

Relaterade föreskrifter

1.

P1.

Affärsenheter ger sitt stöd för att trävaruhandeln genomförs lagligt

| K1.1. | Industrin för bearbetning av skogsprodukter i form av






  a) | bearbetningsindustri och/eller |
| --- | --- | --- |

K1.1.

Industrin för bearbetning av skogsprodukter i form av

a)

bearbetningsindustri och/eller

| b) | exportörer av bearbetade produkter innehar giltiga tillstånd |
| --- | --- |

b)

exportörer av bearbetade produkter innehar giltiga tillstånd

| 1.1.1 | Affärsenheter inom bearbetningsindustrin innehar giltiga tillstånd |
| --- | --- |

1.1.1

Affärsenheter inom bearbetningsindustrin innehar giltiga tillstånd

Företagets stiftelseurkund och de senaste ändringarna av den

Lag 6/1983

Lag 3/2014

Regeringens förordning PP74/2011

Regeringens förordning PP27/2012

Förordning från ministern för lagstiftning och mänskliga rättigheter M.01-HT.10/2006

Handelsministerns förordning 36/2007

Handelsministerns förordning 37/2007

Industriministerns förordning 41/2008

Inrikesministerns förordning 27/2009

Handelsministerns förordning 39/2011

Miljöministerns förordning 05/2012

Handelsministerns förordning 77/2013

Skogsministerns förordning P9/2014

Skogsministerns förordning P55/2014

Verksamhetstillstånd (näringslicens/SIUP) eller handelstillstånd, som kan vara tillstånd för industrinäring (IUI) eller certifikat om industriregistrering (TDI)

Tillstånd för påverkan (utfärdas till företaget för påverkan på miljön kring verksamheten)

Certifikat om företagsregistrering (TDP)

Skattenummer (NPWP)

Tillgång till tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning

Tillgång till tillstånd för industrinäring (IUI) eller permanent näringstillstånd (IUT) eller certifikat om industriregistrering (TDI)

Tillgång till planen för lagring av råmaterial (RPBBI) för primär industri

| 1.1.2 | Exportörer av bearbetade trävaruprodukter har giltiga tillstånd både som tillverkare och som exportörer av trävaruprodukter |
| --- | --- |

1.1.2

Exportörer av bearbetade trävaruprodukter har giltiga tillstånd både som tillverkare och som exportörer av trävaruprodukter

Exportörerna har status som registrerade exportörer av skogsindustriprodukter (ETPIK)

Handelsministerns förordning 97/2014

| K1.2 | Hemmaindustrin är en indonesisk juridisk person |
| --- | --- |

K1.2

Hemmaindustrin är en indonesisk juridisk person

| 1.2.1 | Hemmaindustrins ägare kan styrka sin formella identitet |
| --- | --- |

1.2.1

Hemmaindustrins ägare kan styrka sin formella identitet

Identitetskort

Skogsministerns förordning P.43/2014

| K1.3 | Importörer av träbaserade skogsprodukter innehar giltiga tillstånd och iakttar tillbörlig aktsamhet |
| --- | --- |

K1.3

Importörer av träbaserade skogsprodukter innehar giltiga tillstånd och iakttar tillbörlig aktsamhet

| 1.3.1 | Importörer av träbaserade skogsprodukter innehar giltiga tillstånd |
| --- | --- |

1.3.1

Importörer av träbaserade skogsprodukter innehar giltiga tillstånd

Importörerna har status som registrerade importörer

Handelsministerns förordning 78/2014

| 1.3.2 | Importörerna har system för tillbörlig aktsamhet |
| --- | --- |

1.3.2

Importörerna har system för tillbörlig aktsamhet

Importörerna har förfaranden för tillbörlig aktsamhet och bevis för att de tillämpas

Skogsministerns förordning P.43/2014

| K1.4 | Registrerade upplag eller registrerade icke-producerande exportörer innehar giltiga tillstånd |
| --- | --- |

K1.4

Registrerade upplag eller registrerade icke-producerande exportörer innehar giltiga tillstånd

| 1.4.1 | Registrerade upplag innehar giltiga tillstånd |
| --- | --- |

1.4.1

Registrerade upplag innehar giltiga tillstånd

Tillståndshandling från chefen för skogsstyrelsen på provins- eller distriktsnivå

Skogsministerns förordning P30/2012

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

| 1.4.2 | Registrerade icke-producerande exportörer innehar giltiga tillstånd |
| --- | --- |

1.4.2

Registrerade icke-producerande exportörer innehar giltiga tillstånd

Företagets stiftelseurkund och de senaste ändringarna av den

Lag 6/1983

Regeringens förordning PP74/2011

Förordning från ministern för lagstiftning och mänskliga rättigheter M.01-HT.10/2006

Handelsministerns förordning 36/2007

Handelsministerns förordning 37/2007

Handelsministerns förordning 39/2011

Handelsministerns förordning 77/2013

Skogsministerns förordning P43/2014

Handelsministerns förordning 97/2014

Verksamhetstillstånd (näringslicens/SIUP) eller handelstillstånd

Certifikat om företagsregistrering (TDP)

Skattenummer (NPWP)

Registrering av handelsidkarna som icke-producerande exportörer av skogsindustriprodukter (ETPIK Non Produsen)

Leveransavtal eller kontrakt med småskalig industri som inte är exportörer av skogsindustriprodukter (ETPIK) och som har timmerlaglighetscertifikat (S-LK) eller leverantörsförklaring om överensstämmelse (DKP)

| 1.4.3 | Affärsenheten har tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning |
| --- | --- |

1.4.3

Affärsenheten har tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning

Tillämpliga dokument från miljökonsekvensbedömning

Regeringens förordning PP27/2012

Miljöministerns förordning 13/2010

Miljöministerns förordning 05/2012

| K1.5 | Affärsenheter i form av | grupper (av små och medelstora företag eller hantverkare/hemmaindustrier eller upplag)
  eller |
| --- | --- | --- |

K1.5

Affärsenheter i form av

grupper (av små och medelstora företag eller hantverkare/hemmaindustrier eller upplag)

eller

| | kooperativ (hantverkare/hemmaindustrier) |
| --- | --- |

kooperativ (hantverkare/hemmaindustrier)

är lagligen registrerade eller innehar etableringsbevis

Anm.: Ej tillämpligt för registrerade icke-producerande exportörer

| 1.5.1 | Affärsenheterna i form av grupper eller kooperativ är lagligen etablerade |
| --- | --- |

1.5.1

Affärsenheterna i form av grupper eller kooperativ är lagligen etablerade

Stiftelseurkund eller etableringsbevis

Skogsministerns förordning P.43/2014

Skatteregistrering (NPWP) när det gäller kooperativ

| 1.5.2 | Kooperativens organisationsstruktur |
| --- | --- |

1.5.2

Kooperativens organisationsstruktur

Kooperativa beslut om organisationsstruktur

Skogsministerns förordning P.43/2014

| 1.5.3 | Typ av kooperativt företag |
| --- | --- |

1.5.3

Typ av kooperativt företag

Kooperativets affärsplan eller ett dokument som visar typen av kooperativ

Skogsministerns förordning P.43/2014

| 1.5.4 | Formell identitet för samtliga medlemmar i kooperativet |
| --- | --- |

1.5.4

Formell identitet för samtliga medlemmar i kooperativet

Identitetskort

Skogsministerns förordning P.43/2014

2.

| P2. | Affärsenheterna tillämpar timmerspårningssystem som säkerställer att timrets ursprung kan spåras |
| --- | --- |

P2.

Affärsenheterna tillämpar timmerspårningssystem som säkerställer att timrets ursprung kan spåras

| K2.1 | Det finns ett system som används för att spåra timmer |
| --- | --- |

K2.1

Det finns ett system som används för att spåra timmer

| 2.1.1 | Affärsenheterna kan demonstrera att mottaget timmer kommer från lagliga källor |
| --- | --- |

2.1.1

Affärsenheterna kan demonstrera att mottaget timmer kommer från lagliga källor

Dokument om försäljning och inköp och/eller leveranskontrakt för material och/eller inköpsverifikat

Skogsministerns förordning P30/2012

Skogsministerns förordning P59/2014

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

Handelsministerns förordning P78/2014

Godkänd rapport om timmertransport och/eller överföringsbevis eller officiell rapport om kontroll av timmer, intyg om skogsprodukternas laglighet

Importerat timmer åtföljs av leverantörsdeklaration om överensstämmelse eller laglighetscertifikat (S-LK)

Anm.: Endast tillämpligt i fråga om hantverkare/hemmaindustrier

Timmertransporthandlingar

Transporthandlingar (Nota) med motsvarande officiella rapporter från tjänsteman vid lokal myndighet när det gäller använt timmer från rivningsobjekt eller timmer som varit i marken

Transporthandlingar i form av Nota för avfallsträ från industrin

Dokument/rapporter om ändringar i lager av stockar/timmer/produkter

Laglighetscertifikat (S-PHPL/S-LK) eller leverantörsdeklaration om överensstämmelse (DKP)

Styrkande handlingar till lagerplan för råmaterial (RPBBI) för primär industri

| 2.1.2 | Importörerna har giltiga handlingar som bevisar att det importerade timret kommer från lagliga källor

  Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier |
| --- | --- |

2.1.2

Importörerna har giltiga handlingar som bevisar att det importerade timret kommer från lagliga källor

Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier

Importanmälan (PIB)

Presidentdekret 43/1978

Handelsministerns förordning 78/2014

Packsedel

Faktura

Konossement (B/L)

Importdeklarationen och importrekommendation

Betalningsbevis för importtull

Andra relevanta dokument (inklusive Cites-tillstånd) för träslag som berörs av begränsad handel

Bevis för användning av importerat timmer

| 2.1.3 | Affärsenheterna tillämpar ett timmerspårningssystem och verksamheten hålls inom de tillåtna produktionsbegränsningarna

  Anm.: Ej tillämpligt för upplag och registrerade icke-producerande exportörer |
| --- | --- |

2.1.3

Affärsenheterna tillämpar ett timmerspårningssystem och verksamheten hålls inom de tillåtna produktionsbegränsningarna

Anm.: Ej tillämpligt för upplag och registrerade icke-producerande exportörer

Registrering (Tally Sheet) om användningen av råmaterial och produktionsutflöde

Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier

Industriministerns förordning 41/2008

Skogsministerns förordning P30/2012

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

Skogsministerns förordning P55/2014

Utflödesrapporter om produktionen av bearbetade produkter

Enhetens produktion överskrider inte den tillåtna produktionskapaciteten

Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier

Tillverkade produkter hålls åtskilda/separeras från beslagtaget timmer

| 2.1.4 | Produktionsprocesser som utförs i samarbete med en annan part (annan industri eller hantverkare/hemmaindustrier) ger möjlighet till spårning av timmer

  Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier, upplag och registrerade icke-producerande exportörer |
| --- | --- |

2.1.4

Produktionsprocesser som utförs i samarbete med en annan part (annan industri eller hantverkare/hemmaindustrier) ger möjlighet till spårning av timmer

Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier, upplag och registrerade icke-producerande exportörer

Laglighetscertifikat (S-LK) eller leverantörsdeklaration om överensstämmelse (DKP)

Skogsministerns förordning P48/2006

Handelsministerns förordning 36/2007

Industriministerns förordning 41/2008

Skogsministerns förordning P.43/2014

Skogsministerns förordning P55/2014

Avtal om tjänster för produktbearbetning tillsammans med en annan part

Intyg om råmaterial

Tillverkade produkter hålls åtskilda/separeras

Dokumentation av råmaterial, produktionsprocesser och, i förekommande fall, export om denna görs genom avtal om tjänster med annat företag

| K2.2 | Överföring av bearbetade träprodukter från leverantören till registrerade icke-producerande exportörer |
| --- | --- |

K2.2

Överföring av bearbetade träprodukter från leverantören till registrerade icke-producerande exportörer

| 2.2.1 | Affärsenheterna kan demonstrera att förvärvade produkter kommer från lagliga källor |
| --- | --- |

2.2.1

Affärsenheterna kan demonstrera att förvärvade produkter kommer från lagliga källor

Produkter som köps från partner som inte är exportörer av skogsindustriprodukter (ETPIK) och som har laglighetscertifikat (S-LK) eller leverantörsförklaring om överensstämmelse (DKP)

Skogsministerns förordning P.43/2014

Transporthandlingar

Dokument/rapporter om ändringar i lager av produkter

3.

| P3. | Handel med timmer eller ändring av ägarskap är laglig |
| --- | --- |

P3.

Handel med timmer eller ändring av ägarskap är laglig

| K3.1 | Handel med eller transport av trävaruprodukter avsedda för den inhemska marknaden iakttar gällande lagstiftning

  Anm.: Ej tillämpligt för icke-producerande registrerade exportörer |
| --- | --- |

K3.1

Handel med eller transport av trävaruprodukter avsedda för den inhemska marknaden iakttar gällande lagstiftning

Anm.: Ej tillämpligt för icke-producerande registrerade exportörer

| 3.1.1 | Handel med eller transport av timmer avsett för den inhemska marknaden åtföljs av transporthandlingar |
| --- | --- |

3.1.1

Handel med eller transport av timmer avsett för den inhemska marknaden åtföljs av transporthandlingar

Transporthandlingar

Gemensam förordning från skogsministern 22/2003, transportministern KM3/2003 och industri- och handelsministern 33/2003

Skogsministerns förordning P30/2012

Skogsministerns förordning P41/2014

Skogsministerns förordning P42/2014

| K3.2 | Transport av bearbetat timmer för export iakttar gällande lagstiftning

  Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier och upplag |
| --- | --- |

K3.2

Transport av bearbetat timmer för export iakttar gällande lagstiftning

Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier och upplag

| 3.2.1 | Transport av bearbetat timmer åtföljs av exportanmälan (PEB) |
| --- | --- |

3.2.1

Transport av bearbetat timmer åtföljs av exportanmälan (PEB)

Produkter för export

Lag 17/2006 (tull)

Presidentdekret 43/1978

Skogsministerns förordning 447/2003

Finansministerns förordning 223/2008

Förordning från tullens generaldirektör P-40/2008

Förordning från tullens generaldirektör P-06/2009

Handelsministerns förordning P50/2013

Handelsministerns förordning P97/2014

PEB

Packsedel

Faktura

Konossement (B/L)

Exportlicens (V-Legal)

Resultat från teknisk kontroll (inspektörsrapport) för produkter för vilka teknisk kontroll är obligatorisk

Betalningsbevis för exporttull, i förekommande fall.

Andra relevanta dokument (inklusive Cites-tillstånd) för träslag som berörs av begränsad handel

| K3.3 | Iakttagande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

K3.3

Iakttagande av V-Legal-märkning

| 3.3.1 | Genomförande av V-Legal-märkning |
| --- | --- |

3.3.1

Genomförande av V-Legal-märkning

V-Legal-märkning påförs på vederbörligt sätt

Skogsministerns förordning P43/2014

4.

| P4. | Efterlevnad av arbetslagstiftningen inom bearbetningsindustrin |
| --- | --- |

P4.

Efterlevnad av arbetslagstiftningen inom bearbetningsindustrin

| K.4.1 | Efterlevnad av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö |
| --- | --- |

K.4.1

Efterlevnad av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö

| 4.1.1 | Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem |
| --- | --- |

4.1.1

Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem

Förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö

eller

för hantverkare/hemmaindustrier, första hjälpen- och säkerhetsutrustning

Regeringens förordning PP50/2012

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 8/2010

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 609/2012

Tillämpning av förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö

Registrering av olyckor

Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier

| K.4.2 | Respekt för arbetstagarnas rättigheter

  Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier |
| --- | --- |

K.4.2

Respekt för arbetstagarnas rättigheter

Anm.: Ej tillämpligt för hantverkare/hemmaindustrier

| 4.2.1 | Arbetstagarna har föreningsfrihet |
| --- | --- |

4.2.1

Arbetstagarna har föreningsfrihet

Fackförening eller företagspolicy som tillåter att anställda och arbetstagare bildar en fackförening eller deltar i fackföreningsverksamhet

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2001

| 4.2.2 | Det finns kollektivavtal eller företagspolicy om arbets-tagarnas rättigheter |
| --- | --- |

4.2.2

Det finns kollektivavtal eller företagspolicy om arbets-tagarnas rättigheter

Det finns tillgång till kollektivavtal eller företagspolicy om arbetstagarnas rättigheter

Lag 13/2003

Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2011

| 4.2.3 | Företaget anställer inte minderåriga |
| --- | --- |

4.2.3

Företaget anställer inte minderåriga

Det finns inga minderåriga anställda

Lag 23/2002

Lag 13/2003

BILAGA V

INDONESISKA LAGLIGHETSFÖRSÄKRINGSSYSTEMET FÖR TIMMER

1.   Inledning

Syfte: Säkerställa att avverkning, transport, bearbetning och försäljning av rundstockar och bearbetade trävaruprodukter uppfyller alla relevanta indonesiska lagar och förordningar.

Indonesien, som är känt för sin pionjärroll inom kampen mot olaglig avverkning och handel med olagligt avverkat timmer och olagliga trävaruprodukter, stod som värd för ostasiatiska ministerkonferensen om skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning (Fleg) i Bali i september 2001, som resulterade i förklaringen om skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning (Baliförklaringen). Efter det har Indonesien fortsatt att gå i spetsen för internationellt samarbete för att bekämpa olaglig avverkning och därmed relaterad handel.

Som en del av de internationella insatserna för att lösa dessa problem har allt fler konsumentländer åtagit sig att vidta åtgärder för att förhindra handel med olagligt timmer på sina marknader, medan producentländerna har åtagit sig att tillhandahålla en mekanism för att säkerställa att deras trävaruprodukter är lagliga. Det är viktigt att etablera ett trovärdigt system för att garantera att avverkning, transport, bearbetning och handel med timmer och bearbetade trävaruprodukter sker på ett lagligt sätt.

Genom det indonesiska laglighetsförsäkringssystemet för timmer (TLAS) säkerställs att timmer och trävaruprodukter som producerats och bearbetats i Indonesien kommer från lagliga källor och till fullo uppfyller relevanta indonesiska lagar och författningar, på grundval av kontroller som utförs genom oberoende övervakning och som övervakas av civilsamhället.

1.1   Indonesiska lagar och författningar som utgör grunden till TLAS

I den indonesiska förordningen om normer och vägledning för bedömning av hållbar skogsförvaltning och verifiering av lagligheten hos timmer i statligt ägda och privatägda skogar (skogsministerns förordning P.38/Menhut-II/2009) inrättas TLAS. TLAS omfattar också det indonesiska hållbarhetssystemet och mål för att förbättra skogsförvaltningen, bekämpa olaglig avverkning och därmed relaterad timmerhandel för att säkerställa trovärdigheten och förbättra anseendet för trävaruprodukter från Indonesien.

TLAS består av följande element:

| 1. | Laglighetsnormer. |
| --- | --- |

1.

Laglighetsnormer.

| 2. | Kontroll av försörjningskedjan. |
| --- | --- |

2.

Kontroll av försörjningskedjan.

| 3. | Kontrollförfaranden. |
| --- | --- |

3.

Kontrollförfaranden.

| 4. | Licensieringssystem. |
| --- | --- |

4.

Licensieringssystem.

| 5. | Övervakning. |
| --- | --- |

5.

Övervakning.

TLAS är det grundläggande system som används för att säkerställa att timmer och trävaruprodukter som produceras i Indonesien för export till unionen och andra marknader är lagliga.

1.2   Utvecklandet av TLAS: ett flerpartsförfarande

Från och med 2003 har en mångfald indonesiska skogsbruksaktörer deltagit aktivt i att utveckla, genomföra och utvärdera TLAS och därmed gett processen bättre överblick, insyn och trovärdighet. År 2009 resulterade flerpartsförfarandet i utfärdandet av skogsministerns förordning P.38/Menhut-II/2009, efterföljd av teknisk vägledning från generaldirektoratet för skogsanvändning No.6/VI-SET/2009 och No.02/VI-BPPHH/2010, som reviderades genom skogsministerns förordning P.68/Menhut-II/2011, s. 45/Menhut-II/2012, s. 42/Menhut-II/2013, de tekniska vägledningarna P.8/VI-SET/2011 och P.8/VI-BPPHH/2012 generaldirektoratet för skogsanvändning.

På grundval av erfarenheterna från genomförandet av TLAS, resultaten av den gemensamma utvärderingen i enlighet med bilaga VIII till detta avtal och rekommendationer från olika berörda parter reviderades bestämmelserna återigen genom ett flerpartsförfarande till att bli skogsministerns förordning P.43/Menhut-II/2014 i juni 2014 och P.95/Menhut-II/2014 i december 2014, efterföljda av teknisk vägledning från generaldirektoratet för skogsanvändning No.P.14/VI-BPPHH/2014 i december 2014 och No.P.1/VI-BPPHH/2015 i januari 2015 (nedan kallat TLAS-vägledningen).

Samarbetet med alla berörda parter kommer att fortsätta under genomförandet av TLAS.

2.   Räckvidden för TLAS

Ägarskapet för de indonesiska produktionsskogsresurserna kan grovt sett delas upp i två typer: 1) statsägda skogar och 2) privatägda skogar/marker. De statsägda skogarna är produktionsskogar för långsiktig hållbar timmerproduktion som underlyder olika slags tillstånd samt skogsområden vars ändamål kan omvandlas till annan användning än skog, såsom bosättning eller jordbruksplanteringar. Tillämpningen av TLAS på statsägda skogar och privatägda skogar/marker beskrivs i bilaga II.

TLAS omfattar timmer och trävaruprodukter inom ramen för alla typer av tillstånd såväl som den verksamhet som bedrivs av alla timmerhandlare, bearbetningsenheter nedströms, exportörer och importörer.

TLAS täcker trävaruprodukter avsedda för inrikesmarknader och internationella marknader. Laglighetskontrollerna gäller alla indonesiska producenter, bearbetare och handelsidkare, även sådana som agerar på inrikesmarknaden.

Enligt TLAS måste importerat timmer och importerade trävaruprodukter tullklareras och uppfylla de indonesiska importföreskrifterna. Dessa föreskrifter kräver att importerat timmer och importerade trävaruprodukter ska åtföljas av dokument och andra styrkande underlag som bevisar varans laglighet i avverkningslandet. Allt timmer och alla trävaruprodukter som importeras till Indonesien måste ingå i en försörjningskedja med kontroller som helt och hållet följer alla tillämpliga indonesiska föreskrifter.

Vissa trävaruprodukter kan innehålla återvunna material. Särskilda laglighetskrav för återvunnet timmer finns i laglighetsnormerna och TLAS-vägledningen.

Beslagtaget timmer får säljas för användning uteslutande på den inhemska marknaden, med undantag av beslagtaget timmer som avverkats i skyddsvärd skog, som måste destrueras. En verksamhet som tar emot beslagtaget timmer måste vidta åtgärder för att separera detta timmer från andra varor och vederbörligen informera ett överensstämmelsebedömningsorgan, som omedelbart genomför en särskild kontroll för att se till att detta timmer inte kommer in i leveranskedjan för export. Beslagtaget timmer får inte omfattas av en exportlicens.

Ändringar i förfarandena för användning och/eller förvaltning av timmer från hävdvunna skogar ska, för att sörja för genomförandet av författningsdomstolens beslut (MK) No. 35/PUU-X/2012, införas efter antagandet av tillhörande genomförandebestämmelser.

Timmer och trävaruprodukter under transitering hålls strikt utanför det lagligt fastställda huvudtullområdet (Principal Customs Area, PCA). Sådant timmer under transitering kommer därmed inte in i huvudtullområdet och kommer inte att ingå i Indonesiens timmerförsörjningskedja. Timmer under transitering kan inte få någon exportlicens.

2.1   Laglighetsnormerna enligt TLAS

TLAS grundar sig på särskilda laglighetsnormer för timmer som gäller alla typer av timmerkällor (tillstånd och verksamhetsutövare) och alla aktörernas verksamhet. Dessa normer och anvisningar för hur de kontrolleras anges i bilaga II.

TLAS innefattar också normer och vägledning om bedömning av resultat från hållbar skogsförvaltning (SFM). Genom bedömning av hållbar skogsförvaltning med användning av SFM-normen kontrolleras också att relevanta laglighetskriterier enligt TLAS uppfylls. Tillståndsinnehavare som är verksamma inom skogsproduktionsområden på statsägd mark (permanent skogsområde) måste följa både relevanta laglighetsnormer och SFM-normer. De kan välja att uppfylla laglighetsnormen först, men de måste uppfylla både laglighetsnormerna och SFM-normerna senast den dag då deras ursprungliga laglighetscertifikat löper ut.

3.   Kontroll av timmerförsörjningskedjan

Tillståndsinnehavaren (i fråga om koncessioner), markägaren (i fråga om privat mark) eller företaget (i fråga om handelsidkare, bearbetningsenheter och exportörer) måste bevisa att varje nod i deras försörjningskedja kontrolleras och dokumenteras enligt skogsministerns förordningar P.30/Menhut-II/2012, s. 41/Menhut-II/2014 och P.42/Menhut-II/2014 (nedan kallade förordningarna). Enligt förordningarna måste tjänstemän på provins- och distriktsnivå genomföra fältkontroller och validera dokument som lämnas in av tillståndsinnehavare, markägare och bearbetningsenheter vid varje nod i försörjningskedjan.

Huvuddokumenten för verksamhetskontrollerna vid varje punkt i försörjningskedjan sammanfattas i figur 1.

Alla sändningar inom försörjningskedjan måste åtföljas av relevanta transporthandlingar som anger om materialet omfattas av ett giltigt SVLK-certifikat eller är deklarerat lagligt med användning av leverantörsförsäkran om överensstämmelse (SDoC) eller härrör från beslagtagna källor. Den som äger eller förvaltar en sändning av timmer eller trävaruprodukter i varje led av försörjningskedjan måste registrera om sändningen är SVLK-certifierad, förklarad laglig med användning av leverantörsförsäkran om överensstämmelse eller härrör från en beslagtagen källa. Om en sändning innehåller beslagtaget timmer måste ägaren eller förvaltaren av sändningen tillämpa ett effektivt system för att separera timmer eller trävaruprodukter från kontrollerade lagliga källor, från beslagtaget timmer eller beslagtagna trävaruprodukter och föra register som särskiljer dessa källor.

Verksamhetsutövarna i försörjningskedjan måste föra fullständiga register över mottagna, lagrade, bearbetade och levererade timmersatser och trävaruprodukter. Dessa register ska vara så omfattande att man senare kan stämma av kvantitativa uppgifter mellan och inom försörjningskedjans noder. Dessa uppgifter ska göras tillgängliga för skogstjänstemän på provins- och distriktsnivå så att man kan kontrollera samstämmigheten. I tillägget till denna bilaga beskrivs de viktigaste inslagen i dessa förfaranden, inklusive avstämning, för varje steg i försörjningskedjan samt överensstämmelsebedömningsorganens uppgifter vid bedömningen av försörjningskedjans integritet.

Figur 1

Översikt över försörjningskedjan med de centrala dokument som krävs i varje led där avstämning mellan uppgifter sker

4.   Institutionellt upplägg för laglighetskontroll och licensiering för export

4.1   Inledning

Det indonesiska TLAS-systemet grundar sig på en princip som kallas ’verksamhetsutövarbaserad licensiering’, som har mycket gemensamt med systemen för certifiering av produkter eller skogsförvaltning. Det indonesiska skogsministeriet utser ett antal organ för bedömning av överensstämmelse (Lembaga Penilai/ LP och Lembaga Verifikasi/LV) som ministeriet befullmäktigar att granska att timmerproducenter, handelsidkare, bearbetningsenheter och exportörer (verksamhetsutövare) fungerar på ett lagligt sätt.

Organen för bedömning av överensstämmelse (CAB) har ackrediterats av det indonesiska nationella ackrediteringsorganet (KAN). Överensstämmelsebedömningsorganen anlitas av verksamhetsutövare som vill få laglighetscertifikat för sin verksamhet. De måste bedriva sin verksamhet enligt ISO/IEC 17065. Överensstämmelsebedömningsorganen rapporterar bedömningsresultatet till verksamhetsutövaren och till skogsministeriet. Sammanfattningar av rapporterna offentliggörs.

Överensstämmelsebedömningsorganen kontrollerar att verksamhetsutövaren i sin verksamhet följer den indonesiska laglighetsdefinitionen enligt bilaga II, i vilket ingår att kontroller genomförs av att material från okända källor inte kommer in i försörjningskedjorna. Om en granskad verksamhetsutövare som bedriver verksamhet i statligt ägda skogar eller en stor industri (primärindustri med en kapacitet över 6 000 m3/år, sekundärindustri med en investering på över 500 miljoner indonesiska rupiah) bedöms efterleva normerna utfärdas ett SVLK-laglighetscertifikat med en giltighetstid på 3 (tre) år. Under denna period genomför överensstämmelsebedömningsorganet årliga övervakningsbesök för att kontrollera att man även fortsatt efterlever normerna. För verksamhetsutövare i små industrier (primärindustri med en kapacitet under 6 000 m3 per år, sekundärindustri med en investering under 500 miljoner indonesiska rupiah) gäller laglighetscertifikatet 6 (sex) år och för verksamhetsutövare i privatägda skogar/marker är giltighetstiden 10 (tio) år. I dessa fall gör överensstämmelsebedömningsorgan sina övervakningsbesök vartannat år.

Verksamhetsutövare i privatägda skogar/marker, hemmaindustrier, hantverkargrupper, primärindustri som enbart bearbetar timmer från privatägda skogar/marker och inte kan direktexportera, registrerade lager (som bedriver handel med timmer och bearbetade trävaruprodukter som uteslutande kommer från privatägda skogar/marker eller från SLVK-certifierad verksamhet inom Perum Perhutani) och importörer kan använda leverantörsförsäkran om överensstämmelse för att visa att deras timmer och trävaruprodukter är lagliga och kontrolleras därför inte av överensstämmelsebedömningsorganen (se avsnitt 5.3).

LV-organen agerar också som exportlicensmyndigheter. De kontrollerar giltigheten av exportörernas SVLK-certifikat och registrering, och samstämmigheten när det gäller exportörernas uppgiftsdeklarationer (månatliga sammanställningar) innan de utfärdar exportlicenser i form av V-Legal-dokument eller Flegtlicenser. Det är således förbjudet att exportera trävaruprodukter som omfattas av bilaga I utan exportlicens. För export till EU som uppfyller dessa villkor utfärdas Flegtlicenser, medan V-Legal-dokument utfärdas för export till andra bestämmelseorter.

I TLAS-vägledningen anges att det civila samhället, enskilda personer och befolkningsgrupper i Indonesien har rätt att övervaka genomförandet av TLAS på fältet. Sådana oberoende övervakningsinstanser får kontrollera om verksamheten uppfyller kraven enligt laglighetsdefinitionen och om kontroll- och licensförfarandena uppfyller kraven enligt TLAS-systemet; de kan lämna in klagomål till överensstämmelsebedömningsorgan, licensmyndigheterna, ackrediteringsorganet (KAN) och skogsministeriet.

Figur 2

Förhållandet mellan de olika enheterna som deltar i genomförandet av TLAS

4.2   Överensstämmelsebedömningsorgan/licensmyndigheter

Organen för bedömning av överensstämmelse spelar en central roll i det indonesiska systemet. De ackrediteras av skogsministeriet och anlitas av enskilda verksamhetsutövare för att kontrollera att produktion, bearbetning och handel sker lagligt hos de enskilda verksamhetsutövarna i försörjningskedjan och att försörjningskedjan bibehåller sin integritet.

Det finns två typer av organ för bedömning av överensstämmelse: i) bedömningsorgan (Lembaga Penilai/LP) som kontrollerar att skogsförvaltningsenheterna (Forest Management Units, FMU) i statligt ägda skogar följer hållbarhetsnormerna och kraven enligt laglighetsnormen, och ii) kontrollorgan (Lembaga Verifikasi/LV) som kontrollerar att skogsförvaltningsenheter, skogsbaserade industrier, handelsidkare och exportörer uppfyller laglighetsnormerna.

För att dessa kontroller av laglighetsnormer enligt bilaga II ska vara av högsta kvalitet måste LP- och LV-organen ta fram nödvändiga förvaltningssystem inriktade på kompetens, enhetlighet, opartiskhet, öppenhet och krav på bedömningsförfarandet enligt det som anges i ISO/IEC 17065. Dessa krav specificeras i TLAS-vägledningen. Organen för bedömning av överensstämmelse (CAB) har ackrediterats av det indonesiska nationella ackrediteringsorganet (KAN).

LV-organen kan också agera som licensmyndighet. Då kan LV-organen utfärda exportlicenser för trävaruprodukter avsedda för internationella marknader. För marknader utanför unionen utfärdar licensmyndigheterna V-Legal-dokument och för unionsmarknaderna utfärdas Flegtlicenser enligt kraven i bilaga IV. Detaljerade förfaranden för V-Legal-dokument och Flegtlicenser för exportsändningar beskrivs i TLAS-vägledningen. LP-organ inte kan agera som licensmyndighet och utfärdar inte exportlicenser.

Alla kontrollanter som arbetar för överensstämmelsebedömningsorgan eller licensmyndigheter måste vara registrerade och inneha ett giltigt kompetensbevis från yrkescertifieringsorganet (Lembaga Sertifikasi Profesi – LSP). Det bedömer eventuella tjänstefel av en kontrollant som kommit till dess kännedom och får återkalla kompetensbeviset för den kontrollanten.

4.3   Ackrediteringsorgan

Det indonesiska nationella ackrediteringsorganet (Komite Akreditasi Nasional – KAN) är ett oberoende ackrediteringsorgan som inrättats genom regeringens förordning (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 om nationell standardisering och presidentdekret (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 om den nationella ackrediteringskommittén. KAN följer i sin verksamhet ISO/IEC 17011 (Allmänna krav på ackrediteringsorgan som ackrediterar organ för bedömning av överensstämmelse). Det har tagit fram interna TLAS-specifika vägledningar för ackreditering av LP-organ och LV-organ.

KAN erkänns internationellt av PAC (Pacific Accreditation Cooperation) och IAF (International Accreditation Forum) och har befogenhet att ackreditera certifieringsorgan för kvalitetssäkringssystem, miljöstyrningssystem och produktcertifiering. KAN erkänns också av APLAC (Asia Pacific Laboratory Accreditation Cooperation) och ILAC (International Laboratory Accreditation Cooperation).

Den 14 juli 2009 tecknade KAN ett samförståndsavtal med skogsministeriet om ackrediteringstjänster för TLAS. Därmed blir det ansvarigt för ackreditering av överensstämmelsebedömningsorgan för att säkerställa deras löpande överensstämmelse med ISO/IEC 17065.

Klagomål som rör ett LP- eller LV-organs verksamhet kan lämnas in till KAN av alla berörda parter, däribland verksamhetsutövare och oberoende övervakare.

4.4   Inspektionsobjekt

Inspektionsobjekten är de verksamhetsutövare som är föremål för laglighetskontroll. Till dem hör skogsförvaltningsenheter (koncessionärer eller innehavare av tillstånd för att utnyttja timmer, samhällsbaserade eller landsbygdsbaserade skogstillståndsinnehavare, privata ägare till skog/mark), registrerade timmerlager, skogsbaserade industrier och icke-producerande registrerade exportörer. Skogsförvaltningsenheterna och de skogsbaserade industrierna måste följa tillämpliga laglighetsnormer. När det gäller export måste de skogsbaserade industrierna och icke-producerande registrerade exportörerna uppfylla kraven för exportlicensiering. Enligt TLAS får inspektionsobjekten lämna överklagande till LP- eller LV-organ om kontrollernas genomförande eller resultat.

4.5   Oberoende övervakare

Det civila samhället spelar en central roll när det gäller oberoende övervakning av TLAS. Det civila samhället, enskilda personer och befolkningsgrupper som agerar som oberoende övervakare har rätt att kontrollera och rapportera om huruvida verksamhet uppfyller laglighetskraven samt krav för ackreditering, kontroll och utfärdande av licenser. Iakttagelser från en oberoende övervakare kan också användas som del av den periodiska utvärderingen (PE) som krävs enligt detta avtal (bilaga VI).

Om det förekommer oegentligheter rörande en verksamhetsutövares uppfyllande av laglighetskraven ska klagomål från en oberoende övervakare lämnas direkt till berört LP- eller LV-organ. Om man anser att ett LP- eller LV-organs svar på ett klagomål är otillfredsställande, kan en oberoende övervakare lämna in en rapport till KAN och till regeringen. Om ett klagomål gäller utfärdande av exportlicenser kan den oberoende övervakaren lämna in klagomål direkt till licensmyndigheten eller skogsministeriet.

4.6   Regeringen

Skogsministeriet (i oktober 2014 slogs samman skogsministeriet med miljöministeriet och är nu miljö- och skogsministeriet) reglerar TLAS och befullmäktigar ackrediterade LP-organ att genomföra SFM-bedömningar och LV-organ att genomföra laglighetskontroll.

Skogsministeriet befullmäktigar också LV-organen att utfärda exportlicenser (V-Legal-dokument eller Flegtlicenser).

Skogsministeriet har utfärdat riktlinjer med de krav som gäller för kontroller och utfärdande av licenser. I dessa riktlinjer ingår även bestämmelser för skogsministeriets kontroll av LV-organ kontrollverksamhet och närmare angivelser för ministeriets förfaranden för att godkänna och övervaka deras licensverksamhet.

Skogsministeriet ska vidare inrätta ett särskilt uppföljningsteam som ansvarar för utredning av alla ärenden där överträdelser rapporterats i samband med utfärdande av laglighetscertifikat och/eller V-Legal-dokument/Flegtlicens. Uppföljningsteamets sammansättning beror på typen av rapporterad överträdelse. Det kan omfatta olika statliga organ och aktörer från det civila samhället. På grundval av uppföljningsteamets iakttagelser och rekommendationer får skogsministeriet återkalla överensstämmelsebedömningsorganets ackreditering, vilket leder till att deras kontroll- och licensieringsverksamhet omedelbart upphör.

Skogsministern återkallar också omedelbart ett överensstämmelsebedömningsorgans ackreditering när KAN har fattat beslut om att återkalla ackrediteringen (t.ex. till följd av KAN:s årliga tillsyn av överensstämmelsebedömningsorganen). Överensstämmelsebedömningsorganen kan överklaga till KAN men inte till ministeriet.

Skogsministeriet reglerar också licensinformationsenheten (LIU), som är en informationsenhet som kontrollerar information om utfärdande av V-Legal-dokument/Flegtlicens. LIU ansvarar även för allmänt informationsutbyte om TLAS och tar emot och lagrar relevanta data och information om utfärdandet av laglighetscertifikat och V-Legal-dokument/Flegtlicenser. Man svarar också på frågor från handelspartners behöriga myndigheter och berörda parter. Vidare förvaltar LIU via sitt onlinesystem Silk importrekommendationsprocessen, som bygger på försiktighetsprincipen.

Skogsministeriet kontrollerar också registreringen av statlig tillsynspersonal på fältet (Wasganis) och företagens tekniska personal (Ganis). Wasganis har till uppgift att utöva tillsyn över och kontroller av mätningar av timmerstockar. De färdigställer även de obligatoriska transportdokumenten och stämmer av data (närmare information finns i tillägget till denna bilaga). Ganis tar fram produktions- och transportdokumenten för all produktion i statligt ägda skogar. Även Ganis kan färdigställa de obligatoriska transportdokumenten i händelse av Wasganis frånvaro i mer än 48 timmar. Både Ganis och Wasganis är registrerade hos skogsministeriet. Varje år genomgår de en officiell prövning av skogsministeriet.

5.   Kontroll av laglighet

5.1   Inledning

Indonesiskt timmer bedöms vara lagligt när ursprung och produktionsprocesser samt efterföljande bearbetning, transport och handel kontrolleras och konstateras uppfylla alla tillämpliga indonesiska lagar och föreskrifter, enligt det som anges i bilaga II. Överensstämmelsebedömningsorganen genomför bedömning av överensstämmelse för att kontrollera efterlevnaden. För att minska bördan för privata skogsägare samt näringsidkare och hemmaindustrier/hantverkargrupper som är helt beroende av timmer från privatägda/privat utnyttjade skogar (privata marklov) får sådana verksamhetsutövare i klart angivna fall utfärda en leverantörsförsäkran om överensstämmelse som ett alternativ till att ansöka om ett SVLK-certifikat (se punkt 5.2 nedan för mer information).

5.2   Processen för laglighetskontroll av överensstämmelsebedömningsorgan

Enligt ISO/IEC 17065 och TLAS-vägledningen består processen för laglighetskontroll av följande:

Ansökan och avtal: Verksamhetsutövaren lämnar en ansökan till överensstämmelsebedömningsorganet med definition av kontrollens omfattning, verksamhetsutövarens profil och annan nödvändig information. Innan kontrollen kan inledas måste ett avtal tecknas mellan verksamhetsutövaren och överensstämmelsebedömningsorganet om villkoren för hur kontrollen ska genomföras.

Kontrollplan Efter att avtalet om kontroll har tecknats utarbetar överensstämmelsebedömningsorganet en kontrollplan, i vilken fastslås kontrollgrupp, kontrollprogram och tidtabell. Planen översänds till inspektionsobjektet, de relevanta regionala skogsmyndigheten och andra relevanta myndigheter på regional nivå, och man enas om vilka datum kontrollerna ska genomföras på. Denna information ska göras tillgänglig för de oberoende övervakarna på förhand och för allmänheten genom överensstämmelsebedömningsorganens och skogsministeriets webbplatser eller via massmedia eller skriftliga meddelanden.

Kontroller: Kontrollerna består av tre steg: i) inledande kontrollmöte och samordning, ii) dokumentkontroll och observationer på fältet och iii) avslutande kontrollmöte.

| — | Inledande kontrollmöte och samordning: samordning med relevanta regionala och lokala kontor för att informera om kontrollplaner och samla in inledande information från dessa kontor. Överensstämmelsebedömningsorganet får också sprida information och kommunicera med relevanta organisationer i det civila samhället som komplement till den inledande informationen. Vid det inledande mötet diskuterar överensstämmelsebedömningsorganen granskningens syfte, omfattning, tidtabell och metoder med inspektionsobjektet, som kan ställa frågor om metoder och hur kontrollen genomförs. |
| --- | --- |

—

Inledande kontrollmöte och samordning: samordning med relevanta regionala och lokala kontor för att informera om kontrollplaner och samla in inledande information från dessa kontor. Överensstämmelsebedömningsorganet får också sprida information och kommunicera med relevanta organisationer i det civila samhället som komplement till den inledande informationen. Vid det inledande mötet diskuterar överensstämmelsebedömningsorganen granskningens syfte, omfattning, tidtabell och metoder med inspektionsobjektet, som kan ställa frågor om metoder och hur kontrollen genomförs.

| — | Kontroll av dokument och observationer på fältet: överensstämmelsebedömningsorganet kontrollerar inspektionsobjektets system och förfaranden, relevanta dokument och register, i syfte att samla bevis på att inspektionsobjektet uppfyller kraven enligt det indonesiska TLAS-systemet. Överensstämmelsebedömningsorganet gör kontroller på fältet för att granska efterlevnad, i vilket ingår korskontroller av sina iakttagelser jämfört med iakttagelserna i officiella inspektionsrapporter. Överensstämmelsebedömningsorganet kontrollerar också inspektionsobjektets spårbarhetssystem för att få bevis på att allt timmer som kommer in i försörjningskedjan uppfyller laglighetskraven. |
| --- | --- |

—

Kontroll av dokument och observationer på fältet: överensstämmelsebedömningsorganet kontrollerar inspektionsobjektets system och förfaranden, relevanta dokument och register, i syfte att samla bevis på att inspektionsobjektet uppfyller kraven enligt det indonesiska TLAS-systemet. Överensstämmelsebedömningsorganet gör kontroller på fältet för att granska efterlevnad, i vilket ingår korskontroller av sina iakttagelser jämfört med iakttagelserna i officiella inspektionsrapporter. Överensstämmelsebedömningsorganet kontrollerar också inspektionsobjektets spårbarhetssystem för att få bevis på att allt timmer som kommer in i försörjningskedjan uppfyller laglighetskraven.

| — | Avslutande kontrollmöte: kontrollresultaten, särskilt eventuella fall av bristande efterlevnad, läggs fram för inspektionsobjektet. Inspektionsobjektet kan ställa frågor om kontrollresultatet och lämna klargöranden om de bevis som överensstämmelsebedömningsorganet lägger fram. |
| --- | --- |

—

Avslutande kontrollmöte: kontrollresultaten, särskilt eventuella fall av bristande efterlevnad, läggs fram för inspektionsobjektet. Inspektionsobjektet kan ställa frågor om kontrollresultatet och lämna klargöranden om de bevis som överensstämmelsebedömningsorganet lägger fram.

Rapportering och beslutsfattande: Granskningsgruppen utarbetar en kontrollrapport enligt en struktur som fastställts av skogsministeriet. Rapporten, som bl.a. innehåller en beskrivning av eventuella anmärkningar om bristande efterlevnad och det beslut om certifiering som fattats, delges inspektionsobjektet inom fjorton kalenderdagar efter det avslutande kontrollmötet och lämnas in av överensstämmelsebedömningsorganet till skogsministeriet.

Granskningsgruppens resultat används primärt för att överensstämmelsebedömningsorganet ska kunna slå fast kontrollresultatet. Med kontrollgruppens kontrollrapport som underlag fattar överensstämmelsebedömningsorganet beslut om huruvida laglighetscertifikat kan utfärdas.

Om kontrollresultatet inte är tillfredsställande utfärdar överensstämmelsebedömningsorganet inte laglighetscertifikat, och då kan timret inte tas in i försörjningskedjan som innehåller kontrollerat lagligt timmer. Efter att bristerna har åtgärdats kan verksamhetsutövaren lämna in en ny ansökan om laglighetskontroll.

Överträdelser som överensstämmelsebedömningsorganet har uppdagat under kontrollen rapporteras till skogsministeriet och hanteras av de ansvariga myndigheterna i enlighet med administrativa eller rättsliga förfaranden. Om det finns misstanke om att en verksamhetsutövare bryter mot bestämmelserna, kan nationella myndigheter eller provins- eller distriktsmyndigheter fatta beslut om att stoppa den berörda verksamheten.

Utfärdande av laglighetscertifikat och omcertifiering: överensstämmelsebedömningsorganet utfärdar laglighetscertifikat om inspektionsobjektet konstateras fullt ut uppfylla laglighetsnormens alla indikatorer och verifikatorer, inbegripet reglerna om kontroll av timmerförsörjningskedjan.

Överensstämmelsebedömningsorganet kan när som helst lämna rapport till skogsministeriet om utfärdade, ändrade, tillfälligt upphävda och tillbakadragna certifikat och ska utfärda en rapport var tredje månad. Skogsministeriet offentliggör därefter dessa rapporter på sin webbplats.

Beroende på vilken typ av tillstånd inspektionsobjektet innehar gäller ett laglighetscertifikat för en period på tre till tio år, och därefter blir verksamhetsutövaren föremål för en omcertifieringskontroll. Omcertifieringen ska göras innan det tidigare certifikatet löper ut.

Övervakning: Beroende på vilken typ av tillstånd inspektionsobjektet innehar måste verksamhetsutövare med laglighetscertifikat årligen eller vartannat år genomgå en övervakning enligt de principer för kontroll som anges ovan. Överensstämmelsebedömningsorganet kan också genomföra övervakning tidigare än planerat om kontrollens räckvidd har utvidgats.

Övervakningsgruppen upprättar en övervakningsrapport. Ett exemplar av rapporten, inklusive beskrivning av eventuella iakttagelser av bristande efterlevnad, översänds till skogsministeriet. Om bristande efterlevnad uppdagas vid övervakningen upphävs laglighetscertifikatet tillfälligt eller dras tillbaka.

Särskild övervakning: Verksamhetsutövare med laglighetscertifikat är skyldiga att lämna rapport till överensstämmelseorganet om betydande ändringar av ägarskap, strukturer, förvaltning och verksamhet som kan påverka laglighetskontrollernas kvalitet under certifikatets giltighetstid. Överensstämmelseorganet kan genomföra särskilda kontroller för att undersöka klagomål eller dispyter som oberoende övervakare, statliga institutioner eller andra berörda aktörer har lämnat in, eller om en verksamhetsutövare har lämnat in en rapport som påverkar laglighetskontrollernas kvalitet. Överensstämmelseorgan genomför även särskilda kontroller om verksamhetsutövaren rapporterar att han har för avsikt att bearbeta beslagtaget timmer.

5.3   Laglighetskontroll med användning av leverantörsförsäkran om överensstämmelse (Supplier's Declaration of Conformity, SDoC) och interna kontroller

Leverantörens försäkran om överensstämmelse grundat på SNI/ISO 17050 är en ’egen försäkran’ som definieras i ISO/IEC 17000, dvs. ett intygande från förstapart efter en granskning av att uppfyllandet av särskilda krav har påvisats.

Leverantörsförsäkran kan användas av i) privata skogsägare, ii) registrerade timmerlager (endast timmerlager som uteslutande får timmer från privatägda skogar/marker eller får SVLK-certifierat timmer från Perum Perhutani), iii) hemmaindustrier/hantverkargrupper, iv) primär- och sekundärindustrier som uteslutande bearbetar timmer från privatägda skogar/marker och inte har något exporttillstånd. Leverantörsförsäkran gäller för a) timmer från privatägda skogar/marker, b) timmer från föryngringsavverkning längs vägar och kyrkogårdar, c) återvunnet/avverkat timmer, och d) importerat timmer eller trävaruprodukter.

Leverantörsförsäkran innehåller information om leverantören, produkter och deras källor, transportdokument, mottagaren av produkterna, och datum för utfärdande. Leverantörsförsäkran från privata skogsägare ska också innehålla ett bevis på äganderätten till den mark som timret kommer från. Leverantörsförsäkran bifogas transportdokumentet baserat på de administrativa föreskrifterna för timmer. Detaljerade förfaranden för utfärdande leverantörsförsäkran om överensstämmelse och tillhörande kontroller finns i TLAS-vägledningen.

Mottagaren av en leverantörsförsäkran från privatägda skogar ska genomföra och dokumentera interna kontroller av giltigheten av de uppgifter som ska anges i leverantörsförsäkran innan köpeavtalet ingås och minst en gång om året efter det att avtalet har ingåtts. Uppgifterna i en leverantörsförsäkran som utfärdats av timmerlager ska kontrolleras av mottagaren av leverantörsförsäkran (primär- eller sekundärindustri) i intervaller om tre månader för spårbarheten vad gäller källorna till stockarna. Detta kontrolleras av överensstämmelsebedömningsorganet när det genomför en SVLK-granskning av mottagaren och går igenom dokumenten, om mottagaren är certifierad. Skogsministeriet kan dessutom göra slumpmässiga inspektioner som kan läggas ut på behörig tredje part. Om det finns indikationer på bedrägerier och oegentligheter kan skogsministeriet göra särskilda inspektioner av verksamhetsutövare som använder sig av leverantörsförsäkran.

Alla trävaruprodukter som omfattas av V-Legal-dokument eller Flegtlicens måste komma från en försörjningskedja med SVLK-certifikat och/eller leverantörsförsäkran. Timmer och trävaruprodukter som omfattas av leverantörsförsäkran om överensstämmelse kan inte få direkt tillgång till internationella marknader. Detta är möjligt endast genom en SVLK-certifierat verksamhetsutövare.

5.4   Laglighetskontroll av importerat timmer och trävaruprodukter

För importerat timmer och trävaruprodukter krävs enligt handelsminsterns förordning 78/M-DAG/PER/10/2014 bevis på laglighet i avverkningslandet. I dessa fall används modellen med leverantörsförsäkran om överensstämmelse även för import. Endast registrerade importörer (näringsidkare) och bearbetande verksamhetsutövare kan importera timmer och/eller trävaruprodukter till Indonesien. Dessa aktörer måste visa tillbörlig aktsamhet i fråga om importerat timmer och/eller trävaruprodukter för att minimera risken för att olagligt timmer kommer in i den indonesiska försörjningskedjan. I sin försäkran måste de lämna uppgifter om bland annat HS-nr för produkter, konossement, avverkningsland, ursprungsland, bevis på att timret är lagligt och exporthamn. Förfaranden för tillbörlig aktsamhet omfattar uppgiftsinsamling, riskanalys och riskreducering. Förfarandet genomförs med hjälp av skogsministeriets onlinesystem Silk. Ministeriet utfärdar en importrekommendation till handelsministeriet efter det att man har granskat en verksamhetsutövares enskilda åtgärder för att uppfylla aktsamhetsplikten.

När överensstämmelsebedömningsorganen kontrollerar importörerna granskar man dokumenten för att kontrollera tillämpningen av systemet för tillbörlig aktsamhet. Förfarandena för systemet för tillbörlig aktsamhet och tillhörande kontroller regleras utförligt i TLAS-vägledningen och motsvarande importbestämmelser.

5.5   Regeringens ansvar för verkställande

Skogsministeriet samt skogsstyrelserna på provins- och distriktsnivå har ansvar för kontroll av timmerförsörjningskedjan och relaterade dokument (t.ex. årlig arbetsplan, stockfällningsrapporter, balansräkningsrapporter för stockar, transporthandlingar, balansräkningsrapporter för stockar/råmaterial/bearbetade produkter och produktionens registreringsblanketter, s.k. Tally Sheets). Om avvikelser uppdagas får skogstjänstemännen vägra godkänna kontrolldokumenten, och då stoppas verksamheten tillfälligt.

Överträdelser som uppdagats av skogstjänstemän eller oberoende övervakare meddelas till överensstämmelsebedömningsorganet, som efter kontroll kan besluta om tillfälligt upphävande eller tillbakadragning av det beviljade laglighetscertifikatet. Skogstjänstemännen kan vidta lämpliga uppföljningsåtgärder i enlighet med lagstiftade förfaranden.

Skogsministeriet får också kopior av kontrollrapporterna och efterföljande övervakningsrapporter och rapporter om särskild kontroll från överensstämmelsebedömningsorganet. Överträdelser som har uppdagats av överensstämmelsebedömningsorganet, skogstjänstemän eller oberoende övervakare meddelas mellan de involverade aktörerna och hanteras i enlighet med administrativa och rättsliga förfaranden. Om det finns misstanke om att en verksamhetsutövare bryter mot bestämmelserna, kan nationella myndigheter eller provins- eller distriktsmyndigheter fatta beslut om att tillfälligt upphäva eller stoppa den berörda verksamheten. Överensstämmelsebedömningsorgan återkallar omedelbart laglighetscertifikatet om kraven i laglighetsnormen inte längre är uppfyllda.

Skogsministeriet ska inrätta en särskilt arbetsgrupp som ansvarar för utredning av alla ärenden där överträdelser rapporterats i samband med utfärdande av ett laglighetscertifikat och/eller V-Legal-dokument/Flegtlicens (uppföljningsteam).

6.   Flegtlicensiering

Den indonesiska motsvarigheten till Flegtlicens kallas V-Legal-dokument (V-Legal-dokument). Dokumentet är en exportlicens som bevisar att de trävaruprodukter som exporteras uppfyller kraven i den indonesiska laglighetsnormen (se bilaga II) och härrör från en försörjningskedja som omfattas av tillräckliga kontroller av att det inte kommer in timmer från källor. som inte har verifierats som lagliga V-Legal-dokument utfärdas av LV-organ som agerar som licensieringsmyndighet och används som en Flegtlicens för sändningar till unionen förutsatt att parterna har avtalat om ett system med Flegtlicenser.

Förfarandena för utfärdandet av V-Legal-dokument/Flegtlicenser finns i TLAS-vägledningen.

Skogsministeriet har inrättat en licensinformationsenhet som upprätthåller en elektronis databas över alla V-Legal-dokument/Flegtlicenser och LA-organens rapporter om bristande efterlevnad. Licensinformationsenheten beviljar online-tillgång till sin databas till de behöriga myndigheterna i unionen. Om det finns en förfrågan om äktheten, fullständigheten och giltigheten hos en specifik Flegtlicens kan den behöriga myndigheten i unionen kontrollera licensinformationsenheten genom att använda online-databasen Silk. För ytterligare information kan de behöriga myndigheterna i unionen kontakta licensinformationsenheten, som kommunicerar med relevant LA vid behov.

V-Legal-dokument/Flegtlicens utfärdas på den plats där sändningen konsolideras före export. Det går till på följande sätt:

| 6.1 | V-Legal-dokument/Flegtlicens utfärdas av den LA som slutit avtalet med exportören för den sändning av trävaruprodukter som ska exporteras. |
| --- | --- |

6.1

V-Legal-dokument/Flegtlicens utfärdas av den LA som slutit avtalet med exportören för den sändning av trävaruprodukter som ska exporteras.

| 6.2 | Exportörens interna spårbarhetssystem ska kunna användas för att få bevis på timrets laglighet för exportlicensiering. Tidigare steg i försörjningskedjan ska ingå i exportörens interna spårbarhetssystem. |
| --- | --- |

6.2

Exportörens interna spårbarhetssystem ska kunna användas för att få bevis på timrets laglighet för exportlicensiering. Tidigare steg i försörjningskedjan ska ingå i exportörens interna spårbarhetssystem.

| 6.3 | För utfärdande av V-Legal-dokument/Flegtlicens krävs att alla leverantörer i exportörens leveranskedja som ingår i sändningen ska ha omfattats av ett giltigt certifikat om laglighet, om SFM eller av en SDoC. |
| --- | --- |

6.3

För utfärdande av V-Legal-dokument/Flegtlicens krävs att alla leverantörer i exportörens leveranskedja som ingår i sändningen ska ha omfattats av ett giltigt certifikat om laglighet, om SFM eller av en SDoC.

| 6.4 | För att få V-Legal-dokument/Flegtlicens måste operatören vara registrerad som exportör (ETPIK-innehavare) och inneha ett giltigt laglighetscertifikat. ETPIK-innehavaren lämnar en ansökan till LA-organet och bifogar följande dokument som bevis på att produktens timmerråmaterial endast härrör från kontrollerade lagliga källor (SVLK-certifierade eller SDoC-deklarerade):






  6.4.1 | Sammanfattning av transporthandlingarna för allt timmer/alla råmaterial som mottagits vid anläggningen efter senaste övervakning (högst tolv månader). |
| --- | --- | --- |

6.4

För att få V-Legal-dokument/Flegtlicens måste operatören vara registrerad som exportör (ETPIK-innehavare) och inneha ett giltigt laglighetscertifikat. ETPIK-innehavaren lämnar en ansökan till LA-organet och bifogar följande dokument som bevis på att produktens timmerråmaterial endast härrör från kontrollerade lagliga källor (SVLK-certifierade eller SDoC-deklarerade):

6.4.1

Sammanfattning av transporthandlingarna för allt timmer/alla råmaterial som mottagits vid anläggningen efter senaste övervakning (högst tolv månader).

| 6.4.2 | Sammanfattningar av balansräkningsrapporterna för timmer/råmaterial och balansräkningsrapporter för bearbetat timmer sedan senaste övervakning (högst tolv månader). |
| --- | --- |

6.4.2

Sammanfattningar av balansräkningsrapporterna för timmer/råmaterial och balansräkningsrapporter för bearbetat timmer sedan senaste övervakning (högst tolv månader).

| 6.5 | Därefter genomför LA-organet följande kontroller:






  6.5.1 | En bekräftelse av att operatörens laglighetscertifikat och ETPIK-registrering är giltiga, med hjälp av LA:s egen databas samt Silk. |
| --- | --- | --- |

6.5

Därefter genomför LA-organet följande kontroller:

6.5.1

En bekräftelse av att operatörens laglighetscertifikat och ETPIK-registrering är giltiga, med hjälp av LA:s egen databas samt Silk.

| 6.5.2 | Avstämning av uppgifterna på grundval av sammandragen av transporthandlingar, balansräkningsrapporten för timmer/råmaterial och balansräkningsrapporten för bearbetat timmer. |
| --- | --- |

6.5.2

Avstämning av uppgifterna på grundval av sammandragen av transporthandlingar, balansräkningsrapporten för timmer/råmaterial och balansräkningsrapporten för bearbetat timmer.

| 6.5.3 | Kontroll av utbytet för varje typ av produkt (endast primärindustri), på grundval av analysen av balansräkningsrapporten för timmer/råmaterial och balansräkningsrapporten för bearbetat timmer. |
| --- | --- |

6.5.3

Kontroll av utbytet för varje typ av produkt (endast primärindustri), på grundval av analysen av balansräkningsrapporten för timmer/råmaterial och balansräkningsrapporten för bearbetat timmer.

| 6.5.4 | Vid behov kan LA göra besök på fältet efter avstämningen av uppgifter för att säkerställa överensstämmelsen med de uppgifter som ska anges i V-Legal-dokument/Flegtlicens. Detta kan göras genom stickprov av exportsändningar och inspektioner av anläggningens eller timmerupplagets verksamhet och bokföring. |
| --- | --- |

6.5.4

Vid behov kan LA göra besök på fältet efter avstämningen av uppgifter för att säkerställa överensstämmelsen med de uppgifter som ska anges i V-Legal-dokument/Flegtlicens. Detta kan göras genom stickprov av exportsändningar och inspektioner av anläggningens eller timmerupplagets verksamhet och bokföring.

| 6.6 | Resultat av kontrollen






  6.6.1 | Om en ETPIK-innehavare uppfyller kraven rörande laglighet och försörjningskedja, utfärdar LA-organet ett V-Legal-dokument/en Flegtlicens i det format som anges i bilaga IV. |
| --- | --- | --- |

6.6

Resultat av kontrollen

6.6.1

Om en ETPIK-innehavare uppfyller kraven rörande laglighet och försörjningskedja, utfärdar LA-organet ett V-Legal-dokument/en Flegtlicens i det format som anges i bilaga IV.

| 6.6.2 | En ETPIK-innehavare som uppfyller kraven enligt ovan får använda märkning om överensstämmelse (V-Legal-märkning) på produkter och/eller förpackningar. Nationella anvisningar om användning av märkning om överensstämmelse finns i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

6.6.2

En ETPIK-innehavare som uppfyller kraven enligt ovan får använda märkning om överensstämmelse (V-Legal-märkning) på produkter och/eller förpackningar. Nationella anvisningar om användning av märkning om överensstämmelse finns i TLAS-vägledningen.

| 6.6.3 | Om en ETPIK-innehavare inte uppfyller kraven rörande laglighet och försörjningskedja utfärdar LA-organet en rapport om bristande överensstämmelse i stället för att utfärda ett V-Legal-dokument/en Flegtlicens. Rapport om bristande överensstämmelse stoppar förflyttningen av det berörda timret och/eller de berörda trävaruprodukterna. |
| --- | --- |

6.6.3

Om en ETPIK-innehavare inte uppfyller kraven rörande laglighet och försörjningskedja utfärdar LA-organet en rapport om bristande överensstämmelse i stället för att utfärda ett V-Legal-dokument/en Flegtlicens. Rapport om bristande överensstämmelse stoppar förflyttningen av det berörda timret och/eller de berörda trävaruprodukterna.

| 6.6.4. | Om en transport ändrar sammansättning innan den lämnar exporthamnen (t.ex. ändring av bestämmelseort, volym, arter enligt definitionen i TLAS-vägledningen) måste exportören begära att den utfärdande myndigheten återkallar den ursprungliga exportlicensen och utfärda nya tillstånd. Tillståndsmyndigheten ska underrätta LIU om alla makulerade exportlicenser. |
| --- | --- |

6.6.4.

Om en transport ändrar sammansättning innan den lämnar exporthamnen (t.ex. ändring av bestämmelseort, volym, arter enligt definitionen i TLAS-vägledningen) måste exportören begära att den utfärdande myndigheten återkallar den ursprungliga exportlicensen och utfärda nya tillstånd. Tillståndsmyndigheten ska underrätta LIU om alla makulerade exportlicenser.

| 6.6.5. | Om en operatör missbrukar eller förfalskar laglighetscertifikat och/eller exportlicenser ska en påföljd åläggas av skogsministeriet enligt tillämpliga regler. |
| --- | --- |

6.6.5.

Om en operatör missbrukar eller förfalskar laglighetscertifikat och/eller exportlicenser ska en påföljd åläggas av skogsministeriet enligt tillämpliga regler.

| 6.7 | LA ska:






  6.7.1 | Vidaresända ett exemplar av V-Legal-dokument/Flegtlicensen eller rapporten om bristande överensstämmelse till skogsministeriet inom tjugofyra timmar efter fattat beslut, |
| --- | --- | --- |

6.7

LA ska:

6.7.1

Vidaresända ett exemplar av V-Legal-dokument/Flegtlicensen eller rapporten om bristande överensstämmelse till skogsministeriet inom tjugofyra timmar efter fattat beslut,

| 6.7.2 | Var tredje månad lämna en utförlig rapport och en offentlig sammandragsrapport om antalet utfärdade V-Legal-dokument/Flegtlicenser såväl som antalet och typen av uppdagad bristande överensstämmelse till skogsministeriet, med kopior till handelsministeriet och industriministeriet. |
| --- | --- |

6.7.2

Var tredje månad lämna en utförlig rapport och en offentlig sammandragsrapport om antalet utfärdade V-Legal-dokument/Flegtlicenser såväl som antalet och typen av uppdagad bristande överensstämmelse till skogsministeriet, med kopior till handelsministeriet och industriministeriet.

7.   Övervakning

Det indonesiska TLAS-systemet inbegriper övervakning som görs av civilsamhället (oberoende övervakning). För att ytterligare stärka systemet med tanke på avtalet med Flegtlicenser införs periodisk utvärdering (PE).

Civilsamhället gör den oberoende övervakningen för att bedöma hur verksamhetsutövare, LP-organ, LV-organ och LA-organ uppfyller de indonesiska TLAS-kraven, inbegripet ackrediteringsnormer och anvisningar. Civilsamhället definieras i detta sammanhang som indonesiska juridiska personer bland vilka ingår frivilligorganisationer, samhällen och enskilda indonesiska medborgare.

Syftet med de periodiska granskningarna är att på ett oberoende sätt säkerställa att det indonesiska TLAS-systemet fungerar som det ska, vilket ökar trovärdigheten för de Flegtlicenser som utfärdas. Vid dessa granskningar tas hänsyn till iakttagelser och rekommendationer från den oberoende övervakningen (IM). Specifikationerna för de periodiska granskningarna anges i bilaga VI.

Tillägg

Kontroll av försörjningskedjan

Som beskrivs i bilaga V ska det hela vägen utmed alla olika försörjningskedjor anges i operatörernas deklarationer och register (t.ex. i transporthandlingar eller balansräkningsrapporter) huruvida timmer eller trävaror är certifierade genom SVLK, har godkänts som lagliga genom leverantörsdeklarationer om överensstämmelse (SDoC) eller kommer från en beslagtagen källa.

1.   BESKRIVNING AV VERKSAMHETSKONTROLLEN AV FÖRSÖRJNINGSKEDJAN FÖR TIMMER FRÅN STATSÄGDA SKOGAR

Operativ kontroll av leveranskedjan för statligt ägda skogar (naturskog och skogsplanteringar) regleras av skogsministeriets förordningar P.41/Menhut-II/2014 och P.42/Menhut-II/2014 om timmerförvaltning. Detta inbegriper skogsbruksministeriets förordning P.43/Menhut-II/2014 om SVLK-standarder, som följs upp av den tekniska vägledningen från generaldirektoratet för skogsanvändning P.14/VI-BPPHH/2014 och generaldirektoratets rundbrev SE 8/VI-BPPHH/2014 från augusti 2014.

Alla nedan angivna förfaranden och regler för beslutsfattande som har att göra med kontroll, avstämning av data och hantering av bristande överensstämmelse i varje steg i försörjningskedjan gäller för alla typer av skogsbrukstillstånd som utfärdats för statligt ägda skogar: naturskogskoncessioner (IUPHHK-HA/HPH), koncessioner för industriell skogsplantering (IUPHHK-HT/HPHTI), koncessioner för återställande av skogsekosystem (IUPHHK-RE), förvaltningsrätt för skogsplanteringar (Perum Perhutani), koncessioner för samfälligheters skogsplanteringar (IUPHHK-HTR) och koncessioner för samfälligheters skogar (IUPHHK-HKM), koncessioner för byars skogar (IUPHHK-HD), koncessioner för användning av timmer från återbeskogningsområden (IUPHHK-HTHR) och användning av timmer från områden som inte är skogsbruksområden eller områden med omvandlingsbar produktion (IPK). Dessa förfaranden och regler beskrivs i den tekniska vägledningen i skogsbruksministeriets förordningar P.41/Menhut-II/2014 och P.42/Menhut-II/2014 om timmerförvaltning.

Alla operatörer med tillstånd för avverkning av timmer från naturskogskoncessioner måste i varje steg i försörjningskedjan från skogskoncession till mellanliggande upplag och primärindustrin deklarera alla sina produktionsuppgifter i det nationella systemet för online-spårning.

1.1   Fällningsplats

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Tillståndsinnehavaren registrerar (numrerar) avverkningsbara träd för naturskogskoncessioner eller Perum Perhutani) eller timmerinventering (för koncessioner för skogsplanteringar eller för att föreslå en IPK). |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Tillståndsinnehavaren registrerar (numrerar) avverkningsbara träd för naturskogskoncessioner eller Perum Perhutani) eller timmerinventering (för koncessioner för skogsplanteringar eller för att föreslå en IPK).

| — | Tillståndsinnehavaren utarbetar en rapport om registreringen av avverkningsbara träd eller en timmerinventering. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren utarbetar en rapport om registreringen av avverkningsbara träd eller en timmerinventering.

| — | Distriktets skogstjänsteman kontrollerar och godkänner rapporten om registrering av avverkningsbara träd eller timmerinventeringen. |
| --- | --- |

—

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar och godkänner rapporten om registrering av avverkningsbara träd eller timmerinventeringen.

| — | Tillståndsinnehavaren lämnar in ett förslag till årlig arbetsplan (eller en arbetsplan/Bagan Kerja för att föreslå en IPK). |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren lämnar in ett förslag till årlig arbetsplan (eller en arbetsplan/Bagan Kerja för att föreslå en IPK).

| — | Den årliga arbetsplanen (eller arbetsplanen/Bagan Kerja för IPK) godkänns av provinsens skogstjänsteman.
  Observera att en operatör som innehar ett giltigt SFM-certifikat som utfärdats inom ramen för SVLK-systemet för hållbart skogsbruk kan godkänna och utfärda sin egen årliga arbetsplan. Den årliga arbetsplanen ska kontrolleras av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. |
| --- | --- |

—

Den årliga arbetsplanen (eller arbetsplanen/Bagan Kerja för IPK) godkänns av provinsens skogstjänsteman.

Observera att en operatör som innehar ett giltigt SFM-certifikat som utfärdats inom ramen för SVLK-systemet för hållbart skogsbruk kan godkänna och utfärda sin egen årliga arbetsplan. Den årliga arbetsplanen ska kontrolleras av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner.

| — | Tillståndsinnehavaren gör avverkning, inbegripet lunning av stockar till upplaget. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren gör avverkning, inbegripet lunning av stockar till upplaget.

| b) | Förfaranden:






  — | Tillståndsinnehavaren registrerar (numrerar) avverkningsbara träd för naturskogskoncessioner eller Perum Perhutani, och anbringar etiketter. Etiketterna består av tre delar av vilka en anbringas på stubben, en på den avverkade stocken och en på operatörens rapport. Varje del av etiketten innehåller den information som krävs för timmerspårning, inbegripet trädets nummer och belägenhet. Inventering av timmer för koncessioner för planterad skog eller IPK genomförs av tillståndsinnehavaren. |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Tillståndsinnehavaren registrerar (numrerar) avverkningsbara träd för naturskogskoncessioner eller Perum Perhutani, och anbringar etiketter. Etiketterna består av tre delar av vilka en anbringas på stubben, en på den avverkade stocken och en på operatörens rapport. Varje del av etiketten innehåller den information som krävs för timmerspårning, inbegripet trädets nummer och belägenhet. Inventering av timmer för koncessioner för planterad skog eller IPK genomförs av tillståndsinnehavaren.

| — | Tillståndsinnehavaren sammanställer en rapport över registrering av avverkningsbara träd eller över timmerinventering som innehåller information om antal, uppskattad volym, preliminär artidentifiering och belägenhet för de träd som ska avverkas (eller avverkningsplats för skogsplaneringar eller IPK) samt ett sammandrag, med användning av skogsbruksministeriets officiella blanketter. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren sammanställer en rapport över registrering av avverkningsbara träd eller över timmerinventering som innehåller information om antal, uppskattad volym, preliminär artidentifiering och belägenhet för de träd som ska avverkas (eller avverkningsplats för skogsplaneringar eller IPK) samt ett sammandrag, med användning av skogsbruksministeriets officiella blanketter.

| — | Tillståndsinnehavaren översänder registreringsrapporten eller timmerinventeringen till distriktets skogstjänsteman. Skogstjänstemannen kontrollerar registreringsrapporten eller timmerinventeringen genom stickprov, genom kontroll av dokument och kontroller på fältet. Tjänstemannen godkänner rapporten om alla deklarerade uppgifter överensstämmer med fältobservationer. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren översänder registreringsrapporten eller timmerinventeringen till distriktets skogstjänsteman. Skogstjänstemannen kontrollerar registreringsrapporten eller timmerinventeringen genom stickprov, genom kontroll av dokument och kontroller på fältet. Tjänstemannen godkänner rapporten om alla deklarerade uppgifter överensstämmer med fältobservationer.

| — | Rapporten om registrering av avverkningsbart timmer (eller timmerinventeringen) utgör grunden för förslaget till årlig arbetsplan (eller arbetsplanen/Bagan Kerja), som utarbetas av tillståndsinnehavaren och översänds till distriktets skogstjänsteman och provinsens skogstjänsteman för kontroll och godkännande. Distriktets skogstjänsteman granskar och gör korskontroll av förslaget till årlig arbetsplan (eller arbetsplanen/Bagan Kerja) med den godkända registreringsrapporten (eller timmerinventeringen) och godkänner arbetsplanen om allt är i skick. Officiellt godkännande krävs inte för tillståndsinnehavare som har SFM-certifierats med gott betyg enligt TLAS-riktlinjerna. Efter att tjänstemannen har godkänt den årliga arbetsplanen (eller arbetsplanen/Bagan Kerja) får tillståndsinnehavaren inleda avverkningen. |
| --- | --- |

—

Rapporten om registrering av avverkningsbart timmer (eller timmerinventeringen) utgör grunden för förslaget till årlig arbetsplan (eller arbetsplanen/Bagan Kerja), som utarbetas av tillståndsinnehavaren och översänds till distriktets skogstjänsteman och provinsens skogstjänsteman för kontroll och godkännande. Distriktets skogstjänsteman granskar och gör korskontroll av förslaget till årlig arbetsplan (eller arbetsplanen/Bagan Kerja) med den godkända registreringsrapporten (eller timmerinventeringen) och godkänner arbetsplanen om allt är i skick. Officiellt godkännande krävs inte för tillståndsinnehavare som har SFM-certifierats med gott betyg enligt TLAS-riktlinjerna. Efter att tjänstemannen har godkänt den årliga arbetsplanen (eller arbetsplanen/Bagan Kerja) får tillståndsinnehavaren inleda avverkningen.

| — | Under avverkningen används etiketter för att säkerställa att stockarna härrör från en godkänd fällningsplats, enligt det som beskrivs ovan. För planterat träd eller träd som avverkats i koncessioner för planterad skog (för massa eller chip) krävs inga etiketter. |
| --- | --- |

—

Under avverkningen används etiketter för att säkerställa att stockarna härrör från en godkänd fällningsplats, enligt det som beskrivs ovan. För planterat träd eller träd som avverkats i koncessioner för planterad skog (för massa eller chip) krävs inga etiketter.

1.2   Upplag i skogen

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Vid behov kapar tillståndsinnehavaren stockarna och märker dem för att säkerställa överensstämmelse med produktionsrapporten. Märkning krävs inte för koncessioner för planterad skog för massa eller chips. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Vid behov kapar tillståndsinnehavaren stockarna och märker dem för att säkerställa överensstämmelse med produktionsrapporten. Märkning krävs inte för koncessioner för planterad skog för massa eller chips.

| — | Tillståndsinnehavarens mätning och klassificering av stockarna. Klassificering krävs inte för koncessioner för planterad skog för massa eller chips. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavarens mätning och klassificering av stockarna. Klassificering krävs inte för koncessioner för planterad skog för massa eller chips.

| — | Tillståndsinnehavaren upprättar en stockförteckning. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren upprättar en stockförteckning.

| — | Tillståndsinnehavaren översänder förslaget till produktionsrapport. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren översänder förslaget till produktionsrapport.

| — | Den statliga tekniska tillsynsmyndigheten godkänner produktionsrapporten (Wasganis). |
| --- | --- |

—

Den statliga tekniska tillsynsmyndigheten godkänner produktionsrapporten (Wasganis).

| b) | Förfaranden:






  — | Tillståndsinnehavaren märker alla kapade stockar (gäller ej på koncessioner för skogsplanteringar för massa eller chips). |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Tillståndsinnehavaren märker alla kapade stockar (gäller ej på koncessioner för skogsplanteringar för massa eller chips).

| — | Den fysiskt permanenta märkning som anbringas stockarna består av trädets ID-nummer och andra märkningar med vars hjälp stockarna kan kopplas till den godkända fällningsplatsen (gäller ej på koncessioner för skogsplanteringar för massa eller chips). |
| --- | --- |

—

Den fysiskt permanenta märkning som anbringas stockarna består av trädets ID-nummer och andra märkningar med vars hjälp stockarna kan kopplas till den godkända fällningsplatsen (gäller ej på koncessioner för skogsplanteringar för massa eller chips).

| — | Tillståndsinnehavaren mäter och klassificerar alla stockar och registrerar informationen på stockarna i en stockförteckning med användning av en officiell blankett från skogsbruksministeriet (gäller ej på koncessioner för skogsplanteringar för massa eller chips). |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren mäter och klassificerar alla stockar och registrerar informationen på stockarna i en stockförteckning med användning av en officiell blankett från skogsbruksministeriet (gäller ej på koncessioner för skogsplanteringar för massa eller chips).

| — | Tillståndsinnehavaren skickar stockförteckningsuppgifterna till det nationella elektroniska spårningssystemet. Unika streckkoder som utfärdats genom det elektroniska spårningssystemet ska märkas på motsvarande stockar och stammar, och tas upp i tillhörande transportdokument (endast tillämpligt för naturskogskoncessioner). |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren skickar stockförteckningsuppgifterna till det nationella elektroniska spårningssystemet. Unika streckkoder som utfärdats genom det elektroniska spårningssystemet ska märkas på motsvarande stockar och stammar, och tas upp i tillhörande transportdokument (endast tillämpligt för naturskogskoncessioner).

| — | På grundval av stockförteckningen sammanställer tillståndsinnehavaren en periodisk stockproduktionsrapport och den tillhörande sammanfattningsrapporten med användning av officiella blanketter från skogsbruksministeriet. |
| --- | --- |

—

På grundval av stockförteckningen sammanställer tillståndsinnehavaren en periodisk stockproduktionsrapport och den tillhörande sammanfattningsrapporten med användning av officiella blanketter från skogsbruksministeriet.

| — | Tillståndsinnehavaren översänder periodens produktionsrapport och tillhörande sammandrag till Wasganis för godkännande. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren översänder periodens produktionsrapport och tillhörande sammandrag till Wasganis för godkännande.

| — | Wasganis gör en stickprovsbaserad fysisk kontroll av rapporterna. Resultatet av den fysiska kontrollen sammanfattas i en förteckning över stockkontroller med användning av en officiell blankett från skogsbruksministeriet.
  Förutsatt att den stickprovbaserade fysiska kontrollen godkänns godkänner Wasganis produktionsrapporterna. Om mer än 48 timmar gått sedan rapporten lämnats in kan tillståndsinnehavarens egen utsedda tekniska personal (Ganis) själv och på eget ansvar godkänna och utfärda produktionsrapporterna (gäller ej för IPK). |
| --- | --- |

—

Wasganis gör en stickprovsbaserad fysisk kontroll av rapporterna. Resultatet av den fysiska kontrollen sammanfattas i en förteckning över stockkontroller med användning av en officiell blankett från skogsbruksministeriet.

Förutsatt att den stickprovbaserade fysiska kontrollen godkänns godkänner Wasganis produktionsrapporterna. Om mer än 48 timmar gått sedan rapporten lämnats in kan tillståndsinnehavarens egen utsedda tekniska personal (Ganis) själv och på eget ansvar godkänna och utfärda produktionsrapporterna (gäller ej för IPK).

| — | När Wasganis väl har kontrollerat stockarna måste de hållas åtskilda från okontrollerade stockar. |
| --- | --- |

—

När Wasganis väl har kontrollerat stockarna måste de hållas åtskilda från okontrollerade stockar.

| — | Produktionsrapporten för stockar används för att beräkna skogsresursavgifter och avgifter för återbeskogningsfonden (enligt det som är tillämpligt). |
| --- | --- |

—

Produktionsrapporten för stockar används för att beräkna skogsresursavgifter och avgifter för återbeskogningsfonden (enligt det som är tillämpligt).

| — | Varje månad översänder tillståndsinnehavaren de godkända produktionsrapporterna och tillhörande sammandrag till distriktets skogsstyrelse för godkännande. |
| --- | --- |

—

Varje månad översänder tillståndsinnehavaren de godkända produktionsrapporterna och tillhörande sammandrag till distriktets skogsstyrelse för godkännande.

| c) | Avstämning av uppgifter: | För naturskogskoncessioner eller koncessioner för återställande av ekosystem eller koncessioner för samfällighetsskogar eller koncessioner för byskogar eller IPK:
  Distriktets skogstjänsteman kontrollerar antalet stockar, märkningarna och den totala kumulativa volymen stockar som har utvunnits och deklarerats i produktionsrapporten och jämför med den godkända kvoten enligt den årliga arbetsplanen. Etiketter används inte för IPK. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

För naturskogskoncessioner eller koncessioner för återställande av ekosystem eller koncessioner för samfällighetsskogar eller koncessioner för byskogar eller IPK:

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar antalet stockar, märkningarna och den totala kumulativa volymen stockar som har utvunnits och deklarerats i produktionsrapporten och jämför med den godkända kvoten enligt den årliga arbetsplanen. Etiketter används inte för IPK.

| | För koncessioner för industriell skogsplantering eller Perum Perhutani eller koncessioner för samfällighetsskogsplantering eller användning av timmer från koncessioner för återbeskogningsområden:
  Distriktets skogstjänsteman kontrollerar den totala kumulativa volymen för stockar som har utvunnits och deklarerats i produktionsrapporten och jämför med den godkända kvoten enligt den årliga arbetsplanen. |
| --- | --- |

För koncessioner för industriell skogsplantering eller Perum Perhutani eller koncessioner för samfällighetsskogsplantering eller användning av timmer från koncessioner för återbeskogningsområden:

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar den totala kumulativa volymen för stockar som har utvunnits och deklarerats i produktionsrapporten och jämför med den godkända kvoten enligt den årliga arbetsplanen.

| | Produktionsrapporterna kontrolleras också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

Produktionsrapporterna kontrolleras också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

| | Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera att operatören, och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera att operatören, och vice versa.

1.3   Upplag

Stockarna transporteras från upplaget i skogen till andra upplag och därifrån direkt till en bearbetningsanläggning, till ett mellanliggande upplag eller till en registrerad skogsbruksanläggning.

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Om produktionsrapporten ännu inte har godkänts vid upplaget: Tillståndsinnehavaren upprättar en stockförteckning. Tillståndsinnehavaren översänder förslaget till produktionsrapport. Wasganis godkänner produktionsrapporten. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Om produktionsrapporten ännu inte har godkänts vid upplaget: Tillståndsinnehavaren upprättar en stockförteckning. Tillståndsinnehavaren översänder förslaget till produktionsrapport. Wasganis godkänner produktionsrapporten.

| — | Distriktets skogstjänsteman utfärdar en faktura och tillståndsinnehavaren betalar relevant belopp för skogsresursavgifter och för återbeskogningsfonden, utgående från de godkända produktionsrapporterna. |
| --- | --- |

—

Distriktets skogstjänsteman utfärdar en faktura och tillståndsinnehavaren betalar relevant belopp för skogsresursavgifter och för återbeskogningsfonden, utgående från de godkända produktionsrapporterna.

| — | Ganis utfärdar transporthandlingar för stockarna, och bifogar en stockförteckning. |
| --- | --- |

—

Ganis utfärdar transporthandlingar för stockarna, och bifogar en stockförteckning.

| — | Tillståndsinnehavaren upprättar en balansräkningsrapport för stockar. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren upprättar en balansräkningsrapport för stockar.

| b) | Förfaranden:






  — | Om det nationella elektroniska spårningssystemet för timmer används kan tillståndsinnehavaren lämna produktionsrapporterna och tillhörande sammanfattande rapport till Wasganis för godkännande. Wasganis gör en stickprovsbaserad fysisk kontroll av rapporterna om de inte redan är godkända på upplaget. Resultaten av fältbesiktningarna sammanfattas i en förteckning över stockkontroller på en officiell blankett som tagits fram av skogsbruksministeriet. Förutsatt att resultaten av fältbesiktningen är positiva godkänner tjänstemannen produktionsrapporterna. Om mer än 48 timmar gått sedan produktionsrapporten och den tillhörande sammanfattningsrapporten lämnats in kan Ganis själv och på eget ansvar godkänna och utfärda rapporterna (gäller ej för IPK). |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Om det nationella elektroniska spårningssystemet för timmer används kan tillståndsinnehavaren lämna produktionsrapporterna och tillhörande sammanfattande rapport till Wasganis för godkännande. Wasganis gör en stickprovsbaserad fysisk kontroll av rapporterna om de inte redan är godkända på upplaget. Resultaten av fältbesiktningarna sammanfattas i en förteckning över stockkontroller på en officiell blankett som tagits fram av skogsbruksministeriet. Förutsatt att resultaten av fältbesiktningen är positiva godkänner tjänstemannen produktionsrapporterna. Om mer än 48 timmar gått sedan produktionsrapporten och den tillhörande sammanfattningsrapporten lämnats in kan Ganis själv och på eget ansvar godkänna och utfärda rapporterna (gäller ej för IPK).

| — | Tillståndsinnehavaren lämnar en begäran om betalning av relevanta avgifter till distriktets skogstjänsteman med ansvar för fakturering, på grundval av stockförteckningen som bifogas förfrågan. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren lämnar en begäran om betalning av relevanta avgifter till distriktets skogstjänsteman med ansvar för fakturering, på grundval av stockförteckningen som bifogas förfrågan.

| — | På grundval av denna begäran utfärdar distriktets skogstjänsteman en eller flera fakturor som tillståndsinnehavaren ska betala. |
| --- | --- |

—

På grundval av denna begäran utfärdar distriktets skogstjänsteman en eller flera fakturor som tillståndsinnehavaren ska betala.

| — | Om mer än 48 timmar gått efter inlämnande av begäran kan tillståndsinnehavaren utfärda tillhörande faktura eller fakturor på eget ansvar. |
| --- | --- |

—

Om mer än 48 timmar gått efter inlämnande av begäran kan tillståndsinnehavaren utfärda tillhörande faktura eller fakturor på eget ansvar.

| — | Tillståndsinnehavaren betalar det belopp som anges i fakturan för skogsavgifter och/eller återbeskogningsfonden och/eller rotvärdet, och distriktets skogstjänsteman utfärdar betalningskvitto. Rotvärde tillämpas endast för HTHR eller IPK. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren betalar det belopp som anges i fakturan för skogsavgifter och/eller återbeskogningsfonden och/eller rotvärdet, och distriktets skogstjänsteman utfärdar betalningskvitto. Rotvärde tillämpas endast för HTHR eller IPK.

| — | Tillståndsinnehavaren skickar en förfrågan om utfärdande av stocktransporthandlingar, åtföljd av betalningskvitto, stockförteckning och balansräkningsrapport för stockar. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren skickar en förfrågan om utfärdande av stocktransporthandlingar, åtföljd av betalningskvitto, stockförteckning och balansräkningsrapport för stockar.

| — | Ganis utfärdar stocktransporthandlingarna som ska följa med stockförteckningen. |
| --- | --- |

—

Ganis utfärdar stocktransporthandlingarna som ska följa med stockförteckningen.

| — | Tillståndsinnehavaren utarbetar/uppdaterar balansräkningsrapporten för stockar för att registrera mängden inkommande, lagrade och utgående stockar vid upplaget. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren utarbetar/uppdaterar balansräkningsrapporten för stockar för att registrera mängden inkommande, lagrade och utgående stockar vid upplaget.

| — | Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar till distriktets skogsstyrelse. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar till distriktets skogsstyrelse.

| c) | Avstämning av uppgifter: | Distriktets skogstjänsteman kontrollerar balansräkningsrapporten för stockar och jämför inflöden, utflöden och lagring av stockar vid upplaget, på grundval av produktionsrapporterna och relevanta transporthandlingar för stockarna. Vid behov utför distriktets skogstjänsteman också fältbesiktningar för att kunna bedöma överensstämmelsen mellan de lagrade stockarna, balansräkningsrapporten och tillhörande transporthandlingar. Balansräkningsrapporten för stockar kontrolleras också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar balansräkningsrapporten för stockar och jämför inflöden, utflöden och lagring av stockar vid upplaget, på grundval av produktionsrapporterna och relevanta transporthandlingar för stockarna. Vid behov utför distriktets skogstjänsteman också fältbesiktningar för att kunna bedöma överensstämmelsen mellan de lagrade stockarna, balansräkningsrapporten och tillhörande transporthandlingar. Balansräkningsrapporten för stockar kontrolleras också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

| | Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera att operatören, och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera att operatören, och vice versa.

1.4   Mellanliggande upplag

Mellanliggande upplag används om stockarna inte transporteras direkt från koncessionsområdet till bearbetningsanläggningen. Mellanliggande upplag används särskilt i samband med stocktransporter mellan öar eller vid byte av transportsätt.

Tillstånd för att etablera ett mellanliggande upplag i en statligt ägd skog beviljas av distriktets skogstjänsteman på grundval av ett förslag som tillståndsinnehavaren har lämnat in. Tillståndet för mellanliggande upplag gäller i tre år, men kan förlängas efter att skogstjänstemannen har gjort kontroll och gett godkännande. Inrättandet av ett mellanliggande upplag utanför statliga skogar kräver inte något särskilt tillstånd och sker på beslut av tillståndsinnehavaren.

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | En distriktsskogstjänsteman avslutar giltigheten för stocktransporthandlingarna för timmer från naturskog.
  Om mer än 48 timmar gått efter inlämnandet av stocktransporthandlingar kan deras giltighet upphävas av Ganis.
  Därutöver kan Ganis endast upphäva giltigheten av stocktransporthandlingarna i följande fall:






  i) | En operatör använder timmer från naturskog och deklarerar sin produktion via det elektroniska systemet för att spåra timmer. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

En distriktsskogstjänsteman avslutar giltigheten för stocktransporthandlingarna för timmer från naturskog.

Om mer än 48 timmar gått efter inlämnandet av stocktransporthandlingar kan deras giltighet upphävas av Ganis.

Därutöver kan Ganis endast upphäva giltigheten av stocktransporthandlingarna i följande fall:

i)

En operatör använder timmer från naturskog och deklarerar sin produktion via det elektroniska systemet för att spåra timmer.

| ii) | En operatör använder timmer från planterad skog (gäller endast för koncessioner för planterad skog för för massa eller chips). |
| --- | --- |

ii)

En operatör använder timmer från planterad skog (gäller endast för koncessioner för planterad skog för för massa eller chips).

| — | Tillståndsinnehavaren upprättar balansräkningsrapport för stockar. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren upprättar balansräkningsrapport för stockar.

| — | Ganis upprättar stockförteckningen. |
| --- | --- |

—

Ganis upprättar stockförteckningen.

| — | Ganis fyller i stocktransporthandlingarna enligt det format som skogsbruksministeriet fastställt. |
| --- | --- |

—

Ganis fyller i stocktransporthandlingarna enligt det format som skogsbruksministeriet fastställt.

| b) | Förfaranden:






  — | Wasganis gör fysisk kontroll av antal, arter och dimensionerna för inkommande stockar genom att räkna dem, eller på stickprovsbasis om antalet stockar överskrider 100.
  Om mer än 48 timmar gått efter inlämnandet av stocktransporthandlingar kan denna kontroll utföras av Ganis.
  Ganis kan också utföra denna kontroll i följande fall:






  i) | En operatör använder timmer från naturskog och deklarerar sin produktion via det elektroniska systemet för att spåra timmer. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Wasganis gör fysisk kontroll av antal, arter och dimensionerna för inkommande stockar genom att räkna dem, eller på stickprovsbasis om antalet stockar överskrider 100.

Om mer än 48 timmar gått efter inlämnandet av stocktransporthandlingar kan denna kontroll utföras av Ganis.

Ganis kan också utföra denna kontroll i följande fall:

i)

En operatör använder timmer från naturskog och deklarerar sin produktion via det elektroniska systemet för att spåra timmer.

| ii) | En operatör använder timmer från planterad skog (gäller endast för koncessioner för planterad skog för för massa eller chips). |
| --- | --- |

ii)

En operatör använder timmer från planterad skog (gäller endast för koncessioner för planterad skog för för massa eller chips).

| — | Förutsatt att kontrollen ger godkänt resultat, makulerar Wasganis stocktransporthandlingarna för inkommande stockar och registrerar stockarna i balansräkningsrapport för stockar. |
| --- | --- |

—

Förutsatt att kontrollen ger godkänt resultat, makulerar Wasganis stocktransporthandlingarna för inkommande stockar och registrerar stockarna i balansräkningsrapport för stockar.

| — | Tillståndsinnehavaren sammanställer en balansräkningsrapport för stockar för att kontrollera inflöde och utflöde av stockar vid det mellanliggande upplaget. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren sammanställer en balansräkningsrapport för stockar för att kontrollera inflöde och utflöde av stockar vid det mellanliggande upplaget.

| — | För utgående stockar sammanställer Ganis en stockförteckning som är kopplad till föregående stocktransporthandlingar. |
| --- | --- |

—

För utgående stockar sammanställer Ganis en stockförteckning som är kopplad till föregående stocktransporthandlingar.

| — | Stocktransporthandlingarna för flyttning av stockar från det mellanliggande upplaget fylls i av Ganis. |
| --- | --- |

—

Stocktransporthandlingarna för flyttning av stockar från det mellanliggande upplaget fylls i av Ganis.

| — | Tillståndsinnehavaren uppdaterar balansräkningsrapporten för stockar med uppgifter inflöde, utflöde och lagring av stockar vid det mellanliggande upplaget, på grundval av relevanta stocktransporthandlingar. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren uppdaterar balansräkningsrapporten för stockar med uppgifter inflöde, utflöde och lagring av stockar vid det mellanliggande upplaget, på grundval av relevanta stocktransporthandlingar.

| — | Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar till distriktets skogsstyrelse. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar till distriktets skogsstyrelse.

| c) | Avstämning av uppgifter: | Distriktets skogstjänsteman kontrollerar balansräkningsrapporten för stockar för att bedöma överensstämmelsen mellan stockar som transporteras från upplaget och stockar som kommer in till det mellanliggande upplaget. Vid behov utför distriktets skogstjänsteman också fältbesiktningar för att kunna bedöma överensstämmelsen mellan de lagrade stockarna, balansräkningsrapporten och tillhörande transporthandlingar. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar balansräkningsrapporten för stockar för att bedöma överensstämmelsen mellan stockar som transporteras från upplaget och stockar som kommer in till det mellanliggande upplaget. Vid behov utför distriktets skogstjänsteman också fältbesiktningar för att kunna bedöma överensstämmelsen mellan de lagrade stockarna, balansräkningsrapporten och tillhörande transporthandlingar.

| | Balansräkningsrapporten kontrolleras också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

Balansräkningsrapporten kontrolleras också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

2.   BESKRIVNING AV VERKSAMHETSKONTROLLEN AV FÖRSÖRJNINGSKEDJAN FÖR TIMMER FRÅN PRIVATÄGDA SKOGAR

Timmeravverkning på privatägd skogsmark/mark regleras av skogsbruksministerns förordning P.30/Menhut-II/2012 (nedan kallad förordningen).

Det finns inga lagstadgade krav för privata ägare till skog/mark att anbringa ID-märkning på träd som inventerats för avverkning. Upplag i skogen och mellanliggande upplag används i allmänhet inte för timmer som avverkats från privatägda skogar/marker.

Kontrollförfarandena för timmer från privatägda skogar/marker avviker från förfarandena för stockar från träd som fanns på platsen när besittningsrätten till marken förvärvades och stockar från träd som har planterats efter att besittningsrätten förvärvades. Förfarandena beror också på vilken art av träd som avverkas. Betalning av skogsresursavgifter, avgift till återbeskogningsfonden och rotavgifter gäller för stockar från träd som redan fanns på platsen när besittningsrätten till marken beviljades, men gäller inte stockar från träd som planterades efter det.

För stockar från träd som planterats efter beviljandet av besittningsrätten till marken gäller två scenarier:

| — | För arter som förtecknas i artikel 5.1 i förordningen (såsom gummi, sengon och fruktträd) sammanställer ägaren en faktura enligt det formulär som fastställts av skogsbruksministeriet: denna faktura fungerar som transporthandling. |
| --- | --- |

—

För arter som förtecknas i artikel 5.1 i förordningen (såsom gummi, sengon och fruktträd) sammanställer ägaren en faktura enligt det formulär som fastställts av skogsbruksministeriet: denna faktura fungerar som transporthandling.

| — | För andra arter (som teak, mahogny, tall) utfärdar bychefen eller utnämnd tjänsteman transporthandlingarna. |
| --- | --- |

—

För andra arter (som teak, mahogny, tall) utfärdar bychefen eller utnämnd tjänsteman transporthandlingarna.

För stockar som avverkats från träd som fanns på platsen innan besittningsrätten till marken beviljades, utfärdar distriktets skogstjänsteman transporthandlingarna. Sådant timmer måste vara SVLK-certifierat.

2.1   Fällningsplats/upplag i skogen

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Erkännande av äganderätt. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Erkännande av äganderätt.

| — | Kapning (vid behov). |
| --- | --- |

—

Kapning (vid behov).

| — | Mätning. |
| --- | --- |

—

Mätning.

| — | Sammanställning av stockförteckning. |
| --- | --- |

—

Sammanställning av stockförteckning.

| — | Distriktets skogsstyrelse utfärdar faktura för skogsresursavgifter och avgift till återbeskogningsfonden, och ägaren betalar berört belopp. |
| --- | --- |

—

Distriktets skogsstyrelse utfärdar faktura för skogsresursavgifter och avgift till återbeskogningsfonden, och ägaren betalar berört belopp.

| — | Transporthandlingarna utfärdas eller sammanställs. |
| --- | --- |

—

Transporthandlingarna utfärdas eller sammanställs.

| — | Leverantörsdeklarationer om överensstämmelse (SDoC) utfärdas eller sammanställs, om inte operatören deltar i SVLK-certifieringen. |
| --- | --- |

—

Leverantörsdeklarationer om överensstämmelse (SDoC) utfärdas eller sammanställs, om inte operatören deltar i SVLK-certifieringen.

| b) | Förfaranden:






  — | Ägaren till privat skog/mark ansöker om erkännande av sin äganderätt. |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Ägaren till privat skog/mark ansöker om erkännande av sin äganderätt.

| — | Efter att äganderätten till skogen/marken har erkänt av staten (den statliga markmyndigheten), sammanställer ägaren en stockförteckning efter mätning av stockarna. |
| --- | --- |

—

Efter att äganderätten till skogen/marken har erkänt av staten (den statliga markmyndigheten), sammanställer ägaren en stockförteckning efter mätning av stockarna.

Om stockarna har avverkats från träd som fanns på platsen innan besittningsrätten till marken beviljades, gäller följande:

| — | Ägaren översänder en stockförteckning och ansökan om betalning av skogsresursavgifter, avgift till återbeskogningsfonden och rotavgift till distriktets skogstjänsteman. |
| --- | --- |

—

Ägaren översänder en stockförteckning och ansökan om betalning av skogsresursavgifter, avgift till återbeskogningsfonden och rotavgift till distriktets skogstjänsteman.

| — | Tjänstemannen kontrollerar dokumenten och gör fysisk kontroll av stockarna (mått, art och antalet stockar). |
| --- | --- |

—

Tjänstemannen kontrollerar dokumenten och gör fysisk kontroll av stockarna (mått, art och antalet stockar).

| — | Förutsatt att dokumentkontrollen och den fysiska kontrollen får godkänt resultat, utfärdar distriktets skogstjänsteman faktura för skogsresursavgift och avgift till återbeskogningsfonden för ägaren att betala. |
| --- | --- |

—

Förutsatt att dokumentkontrollen och den fysiska kontrollen får godkänt resultat, utfärdar distriktets skogstjänsteman faktura för skogsresursavgift och avgift till återbeskogningsfonden för ägaren att betala.

| — | Markägaren översänder betalningsbeviset för dessa avgifter till distriktets skogstjänsteman, tillsammans med ansökan om stocktransporthandlingar. |
| --- | --- |

—

Markägaren översänder betalningsbeviset för dessa avgifter till distriktets skogstjänsteman, tillsammans med ansökan om stocktransporthandlingar.

| — | Distriktets skogstjänsteman kontrollerar dokumenten och gör fysisk kontroll av stockarna (mått, art och antalet stockar). |
| --- | --- |

—

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar dokumenten och gör fysisk kontroll av stockarna (mått, art och antalet stockar).

| — | Därefter utfärdar distriktets skogstjänsteman stocktransporthandlingarna. |
| --- | --- |

—

Därefter utfärdar distriktets skogstjänsteman stocktransporthandlingarna.

För stockar från träd som planterats efter att besittningsrätten till marken beviljades gäller följande:

| | Arter förtecknade i artikel 5.1 i förordningen:






  — | Ägaren märker stockarna och identifierar arterna. |
| --- | --- | --- |

Arter förtecknade i artikel 5.1 i förordningen:

—

Ägaren märker stockarna och identifierar arterna.

| — | Ägaren sammanställer en stockförteckning. |
| --- | --- |

—

Ägaren sammanställer en stockförteckning.

| — | På grundval av det som anges ovan sammanställer ägaren en faktura enligt skogsbruksministeriets format och fakturan tjänar också som transporthandling. |
| --- | --- |

—

På grundval av det som anges ovan sammanställer ägaren en faktura enligt skogsbruksministeriets format och fakturan tjänar också som transporthandling.

| | Övriga arter som inte förtecknas i artikel 5.1 i förordningen:






  — | Ägaren märker stockarna och identifierar arterna. |
| --- | --- | --- |

Övriga arter som inte förtecknas i artikel 5.1 i förordningen:

—

Ägaren märker stockarna och identifierar arterna.

| — | Ägaren sammanställer en stockförteckning. |
| --- | --- |

—

Ägaren sammanställer en stockförteckning.

| — | Ägaren översänder stockförteckningen och en begäran om stocktransporthandling till bychefen eller utnämnd tjänsteman. |
| --- | --- |

—

Ägaren översänder stockförteckningen och en begäran om stocktransporthandling till bychefen eller utnämnd tjänsteman.

| — | Bychefen eller utsedd tjänsteman kontrollerar dokumenten och gör fysisk kontroll av stockarna (art, antalet stockar, markering/numrering på varje enskild stock, och avverkningsplats). |
| --- | --- |

—

Bychefen eller utsedd tjänsteman kontrollerar dokumenten och gör fysisk kontroll av stockarna (art, antalet stockar, markering/numrering på varje enskild stock, och avverkningsplats).

| — | Därefter utfärdar bychefen eller utsedd tjänsteman stocktransporthandlingarna i det format som skogsbruksministeriet har fastställt. |
| --- | --- |

—

Därefter utfärdar bychefen eller utsedd tjänsteman stocktransporthandlingarna i det format som skogsbruksministeriet har fastställt.

För allt timmer som avverkats från träd som planterats och som inte certifierats genom SVLK ska ägaren utfärda ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet.

| c) | Avstämning av uppgifter: | Bychefen eller en tjänsteman som utses av distriktets skogstjänsteman, eller distriktets skogstjänsteman (när det gäller timmer från naturskog) jämför volymen avverkade stockar med uppgifterna i stockförteckningen. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

Bychefen eller en tjänsteman som utses av distriktets skogstjänsteman, eller distriktets skogstjänsteman (när det gäller timmer från naturskog) jämför volymen avverkade stockar med uppgifterna i stockförteckningen.

| | Om verksamhetsutövaren deltar i SVLK-certifieringen kontrollerar det nationella ackrediteringsorganet även överensstämmelsen mellan volymen avverkade stockar och uppgifterna i stockförteckningen under inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis. |
| --- | --- |

Om verksamhetsutövaren deltar i SVLK-certifieringen kontrollerar det nationella ackrediteringsorganet även överensstämmelsen mellan volymen avverkade stockar och uppgifterna i stockförteckningen under inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis.

| | Om avvikelser upptäcks informerar bychefen eller utsedd tjänsteman eller distriktets skogstjänsteman (när det gäller timmer från naturskog) det nationella ackrediteringsorganet som ansvarar för att verifiera verksamhetsutövarens efterlevnad och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar bychefen eller utsedd tjänsteman eller distriktets skogstjänsteman (när det gäller timmer från naturskog) det nationella ackrediteringsorganet som ansvarar för att verifiera verksamhetsutövarens efterlevnad och vice versa.

3.   BESKRIVNING AV VERKSAMHETSKONTROLLEN AV FÖRSÖRJNINGSKEDJOR FÖR TIMMER FÖR SKOGSBRUKSANLÄGGNINGAR OCH FÖR INDUSTRIN

Registrerade skogsbruksanläggningar och anläggningar för bearbetat timmer utgör särskilda aktörer i försörjningskedjan. I egenskap av näringsidkare köper och säljer dessa aktörer timmer och trävaror till andra aktörer utan att vara involverade i produktion eller bearbetning.

Det finns tre olika typer av tillstånd för registrerade skogsbruksanläggningar och anläggningar för bearbetat timmer:

| — | Anläggningar som uteslutande använder timmer (stockar) som härrör från statsägda skogar och/eller import (TPT-KB). |
| --- | --- |

—

Anläggningar som uteslutande använder timmer (stockar) som härrör från statsägda skogar och/eller import (TPT-KB).

| — | Anläggningar som uteslutande använder timmer och/eller bearbetat timmer från privatägda skogar/marker (TPT). |
| --- | --- |

—

Anläggningar som uteslutande använder timmer och/eller bearbetat timmer från privatägda skogar/marker (TPT).

| — | Anläggningar som uteslutande använder bearbetat timmer från statsägda skogar och/eller import (TPT-KO). |
| --- | --- |

—

Anläggningar som uteslutande använder bearbetat timmer från statsägda skogar och/eller import (TPT-KO).

3.1   Registrerade skogsbruksanläggningar för timmer från statsägda skogar och importerade trävaruprodukter (TPT-KB)

Registrerade skogsbruksanläggningar för timmer från statsägda skogar och importerade trävaruprodukter (TPT-KB) används om stockarna inte transporteras direkt till bearbetningsanläggningen från koncessionsområdet och/eller mellanliggande upplag och/eller andra TPT-KB, eller när det gäller importerade trävaruprodukter (stockar).

Tillstånd för att etablera ett TPT-KB beviljas av skogstjänstemannen på grundval av ett förslag som tillståndsinnehavaren har lämnat in. TPT-KB-tillståndet gäller i tre år, men kan förlängas efter att skogstjänstemannen har gjort kontroll och gett godkännande.

TPT-KB-aktörer kan använda SDoC endast om de uteslutande använder importerat timmer och/eller Perum Perhutani-trävaruprodukter som certifierats genom SVLK. Om endast en av deras timmerkällor innehåller timmer från statsägda skogar (utom det certifierade Perum Perhutani-timret) måste de vara SVLK-certifierade.

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Wasganis makulerar stocktransporthandlingarna för inkommande stockar. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Wasganis makulerar stocktransporthandlingarna för inkommande stockar.

| — | Tillståndsinnehavaren upprättar balansräkningsrapporten för stockar. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren upprättar balansräkningsrapporten för stockar.

| — | Tillståndsinnehavaren eller Ganis utarbetar stockförteckningen för utgående stockar. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren eller Ganis utarbetar stockförteckningen för utgående stockar.

| — | Tillståndsinnehavaren eller Ganis fyller i stocktransporthandlingarna för utgående stockar enligt det formulär som skogsbruksministeriet fastställt. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren eller Ganis fyller i stocktransporthandlingarna för utgående stockar enligt det formulär som skogsbruksministeriet fastställt.

| — | SDoC utfärdas eller sammanställs (endast i fråga om importerat timmer och/eller certifierat Perum Perhutani-timmer om operatören inte är SVLK-certifierad) |
| --- | --- |

—

SDoC utfärdas eller sammanställs (endast i fråga om importerat timmer och/eller certifierat Perum Perhutani-timmer om operatören inte är SVLK-certifierad)

| b) | Förfaranden:






  — | Wasdganis makulerar stocktransporthandlingarna för inkommande stockar. |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Wasdganis makulerar stocktransporthandlingarna för inkommande stockar.

| — | Wasganis gör fysisk kontroll av antal, arter och dimensionerna för inkommande stockar genom att räkna dem alla, eller på stickprovsbasis om antalet stockar överskrider 100. |
| --- | --- |

—

Wasganis gör fysisk kontroll av antal, arter och dimensionerna för inkommande stockar genom att räkna dem alla, eller på stickprovsbasis om antalet stockar överskrider 100.

| — | Förutsatt att kontrollen ger godkänt resultat registrerar tillståndsinnehavaren timret i balansräkningsrapporten för stockar. |
| --- | --- |

—

Förutsatt att kontrollen ger godkänt resultat registrerar tillståndsinnehavaren timret i balansräkningsrapporten för stockar.

| — | Tillståndsinnehavaren sammanställer en balansräkningsrapport för stockar för att kontrollera inflöde och utflöde av stockar vid den registrerade skogsbruksanläggningen. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren sammanställer en balansräkningsrapport för stockar för att kontrollera inflöde och utflöde av stockar vid den registrerade skogsbruksanläggningen.

| — | För utgående stockar sammanställer tillståndsinnehavaren eller Ganis en stockförteckning som är kopplad till föregående stocktransporthandlingar. |
| --- | --- |

—

För utgående stockar sammanställer tillståndsinnehavaren eller Ganis en stockförteckning som är kopplad till föregående stocktransporthandlingar.

| — | Stocktransporthandlingarna för utgående stockar fylls i av tillståndsinnehavaren eller Ganis. |
| --- | --- |

—

Stocktransporthandlingarna för utgående stockar fylls i av tillståndsinnehavaren eller Ganis.

| — | Om tillståndsinnehavaren inte är SVLK-certifierad och enbart använder importerat timmer och/eller certifierat Perum Perhutani-timmer ska tillståndsinnehavaren utfärda ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet. |
| --- | --- |

—

Om tillståndsinnehavaren inte är SVLK-certifierad och enbart använder importerat timmer och/eller certifierat Perum Perhutani-timmer ska tillståndsinnehavaren utfärda ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet.

| — | Tillståndsinnehavaren uppdaterar balansräkningsrapporten för stockar med uppgifter inflöde, utflöde och lagring av stockar vid den registrerade skogsbruksanläggningen, på grundval av relevanta stocktransporthandlingar. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren uppdaterar balansräkningsrapporten för stockar med uppgifter inflöde, utflöde och lagring av stockar vid den registrerade skogsbruksanläggningen, på grundval av relevanta stocktransporthandlingar.

| — | Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar till distriktets skogsstyrelse. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar till distriktets skogsstyrelse.

| c) | Avstämning av uppgifter: | Distriktets skogstjänsteman kontrollerar balansräkningsrapporten för stockar och överensstämmelsen mellan antalet stockar som transporteras från upplaget eller det mellanliggande upplaget och stockar som kommer in till den registrerade skogsbruksanläggningen genom att jämföra stocktransporthandlingarna och stockförteckningen för inkommande stockar. Distriktets skogstjänsteman gör fältbesiktningar när så behövs. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar balansräkningsrapporten för stockar och överensstämmelsen mellan antalet stockar som transporteras från upplaget eller det mellanliggande upplaget och stockar som kommer in till den registrerade skogsbruksanläggningen genom att jämföra stocktransporthandlingarna och stockförteckningen för inkommande stockar. Distriktets skogstjänsteman gör fältbesiktningar när så behövs.

| | Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för stockar också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för stockar också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

| | Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa.

3.2   Registrerade skogsbruksanläggningar och anläggningar för bearbetat timmer för timmer från privatägda skogar/marker (TPT)

Registrerade skogsbruksanläggningar och anläggningar för bearbetat timmer för timmer från privatägda skogar/marker (TPT) används om stockar och/eller bearbetat timmer inte transporteras direkt till bearbetningsanläggningen, från privatägda skogar/marker och/eller andra TPT.

Tillstånd för att etablera ett TPT beviljas av skogstjänstemannen på grundval av ett förslag som tillståndsinnehavaren har lämnat in. En TPT-tillstånd granskas och godkänns av skogstjänstemannen.

Aktörer som driver TPT kan använda SDoC endast om de inte omfattas av SVLK-certifiering.

Aktörer som driver TPT får endast använda timmer och/eller bearbetat timmer från planterade träd från privatägda skogar/marker.

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Tillståndsinnehavarens kontroll av giltigheten av transportdokument för stockar och/eller bearbetat timmer. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Tillståndsinnehavarens kontroll av giltigheten av transportdokument för stockar och/eller bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren upprättar balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren upprättar balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren upprättar förteckningen över stockar och/eller bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren upprättar förteckningen över stockar och/eller bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren fyller i transportdokument för stockar och/eller bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren fyller i transportdokument för stockar och/eller bearbetat timmer.

| — | Leverantörsdeklarationer om överensstämmelse (SDoC) utfärdas eller sammanställs (om inte operatören omfattas av SVLK-certifiering). |
| --- | --- |

—

Leverantörsdeklarationer om överensstämmelse (SDoC) utfärdas eller sammanställs (om inte operatören omfattas av SVLK-certifiering).

| b) | Förfaranden:






  — | Tillståndsinnehavaren kontrollerar giltigheten av transportdokument för inkommande stockar och/eller bearbetat timmer. |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Tillståndsinnehavaren kontrollerar giltigheten av transportdokument för inkommande stockar och/eller bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren sammanställer en balansräkningsrapport för stockar och/eller bearbetat timmer för att kontrollera inflöde och utflöde av stockar vid det mellanliggande upplaget. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren sammanställer en balansräkningsrapport för stockar och/eller bearbetat timmer för att kontrollera inflöde och utflöde av stockar vid det mellanliggande upplaget.

| — | För utgående stockar sammanställer tillståndsinnehavaren en stockförteckning eller förteckning över bearbetat timmer som kan vara kopplad till föregående transporthandlingar för stockar och/eller bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

För utgående stockar sammanställer tillståndsinnehavaren en stockförteckning eller förteckning över bearbetat timmer som kan vara kopplad till föregående transporthandlingar för stockar och/eller bearbetat timmer.

| — | transportdokument för stockar och/eller bearbetat timmer fylls i av tillståndsinnehavaren. |
| --- | --- |

—

transportdokument för stockar och/eller bearbetat timmer fylls i av tillståndsinnehavaren.

| — | Om tillståndsinnehavaren inte omfattas av SVLK-certifiering utfärdar tillståndsinnehavaren ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet. |
| --- | --- |

—

Om tillståndsinnehavaren inte omfattas av SVLK-certifiering utfärdar tillståndsinnehavaren ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet.

| — | Tillståndsinnehavaren uppdaterar balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer med uppgifter inflöde, utflöde och lagring av stockar och/eller bearbetat timmer vid den registrerade skogsbruksanläggningen, på grundval av relevanta stocktransporthandlingar för stockar och/eller bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren uppdaterar balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer med uppgifter inflöde, utflöde och lagring av stockar och/eller bearbetat timmer vid den registrerade skogsbruksanläggningen, på grundval av relevanta stocktransporthandlingar för stockar och/eller bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer till distriktets skogsstyrelse. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer till distriktets skogsstyrelse.

| c) | Avstämning av uppgifter: | Distriktets skogstjänsteman kontrollerar balansräkningsrapporterna för stockar och/eller bearbetat timmer och överensstämmelsen mellan stockar och/eller bearbetat timmer som transporteras från privatägda skogar eller andra TPT och stockar och/eller bearbetat timmer som förs in i TPT genom att jämföra transportdokumenten för stockar och/eller bearbetat timmer med förteckningen över inkommande stockar och/eller bearbetat timmer. Distriktets skogstjänsteman gör fältbesiktningar när så behövs. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar balansräkningsrapporterna för stockar och/eller bearbetat timmer och överensstämmelsen mellan stockar och/eller bearbetat timmer som transporteras från privatägda skogar eller andra TPT och stockar och/eller bearbetat timmer som förs in i TPT genom att jämföra transportdokumenten för stockar och/eller bearbetat timmer med förteckningen över inkommande stockar och/eller bearbetat timmer. Distriktets skogstjänsteman gör fältbesiktningar när så behövs.

| | Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

| | Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa.

3.3   Primär/integrerad industri

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Bearbetningsanläggningen upprättar balansräkningsrapport för stockar. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Bearbetningsanläggningen upprättar balansräkningsrapport för stockar.

| — | En skogstjänsteman för distriktet makulerar stocktransporthandlingarna. |
| --- | --- |

—

En skogstjänsteman för distriktet makulerar stocktransporthandlingarna.

| — | Distriktets skogstjänsteman gör fysisk kontroll av stockarna. |
| --- | --- |

—

Distriktets skogstjänsteman gör fysisk kontroll av stockarna.

| — | Om verksamhetsutövaren använder ett elektroniskt system för att spåra timmer registreras uppgifterna med hjälp av en streckkod och laddas upp till systemet. |
| --- | --- |

—

Om verksamhetsutövaren använder ett elektroniskt system för att spåra timmer registreras uppgifterna med hjälp av en streckkod och laddas upp till systemet.

| — | Anläggningsoperatören fyller i registreringsblankett (Tally Sheet) för råmaterial och produkter. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören fyller i registreringsblankett (Tally Sheet) för råmaterial och produkter.

| — | Anläggningsoperatören upprättar balansräkningsrapport för bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören upprättar balansräkningsrapport för bearbetat timmer.

| — | Anläggningsoperatören fyller i transporthandlingarna för trävaror enligt det format som skogsbruksministeriet fastställt. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören fyller i transporthandlingarna för trävaror enligt det format som skogsbruksministeriet fastställt.

| — | Anläggningens försäljningsrapport sammanställs. |
| --- | --- |

—

Anläggningens försäljningsrapport sammanställs.

| — | SDoC utfärdas eller sammanställs (om operatören uteslutande använder trä från privatägda skogar/marker och som inte används i SVLK-certifieringen). |
| --- | --- |

—

SDoC utfärdas eller sammanställs (om operatören uteslutande använder trä från privatägda skogar/marker och som inte används i SVLK-certifieringen).

| b) | Förfaranden:






  — | Anläggningsoperatören sammanställer ett utkast till en stockbalansräkningsrapport för att registrera flödet av stockar som anläggningen mottagit (upplaget) och stockar som förs in i anläggningen (produktionslinjer). |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Anläggningsoperatören sammanställer ett utkast till en stockbalansräkningsrapport för att registrera flödet av stockar som anläggningen mottagit (upplaget) och stockar som förs in i anläggningen (produktionslinjer).

| — | Anläggningsoperatören översänder kopior av stocktransporthandlingarna för varje sändning som anläggningen mottagit till distriktets skogstjänsteman. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören översänder kopior av stocktransporthandlingarna för varje sändning som anläggningen mottagit till distriktets skogstjänsteman.

| — | Distriktets skogstjänsteman makulerar stocktransporthandlingarna. |
| --- | --- |

—

Distriktets skogstjänsteman makulerar stocktransporthandlingarna.

| — | Om operatören använder ett officiellt elektroniskt system för att spåra timmer makuleras stocktransporthandlingarna av den registrerade tekniska personalen. |
| --- | --- |

—

Om operatören använder ett officiellt elektroniskt system för att spåra timmer makuleras stocktransporthandlingarna av den registrerade tekniska personalen.

| — | Distriktets skogstjänsteman jämför uppgifterna i stocktransporthandlingarna med de faktiska produkterna. Detta kan göras genom stickprov om det finns fler än 100 stockar att kontrollera. |
| --- | --- |

—

Distriktets skogstjänsteman jämför uppgifterna i stocktransporthandlingarna med de faktiska produkterna. Detta kan göras genom stickprov om det finns fler än 100 stockar att kontrollera.

| — | Distriktets skogstjänsteman kontrollerar informationen i balansräkningsrapporter för stockar. |
| --- | --- |

—

Distriktets skogstjänsteman kontrollerar informationen i balansräkningsrapporter för stockar.

| — | Förutsatt att kontrollresultaten är positiva registreras timret i den slutgiltiga balansräkningsrapporten för stockar. |
| --- | --- |

—

Förutsatt att kontrollresultaten är positiva registreras timret i den slutgiltiga balansräkningsrapporten för stockar.

| — | Distriktets skogs tjänsteman arkiverar kopior av stocktransporthandlingarna och sammanställer en sammanfattande förteckning över dem, enligt det format som fastställts av skogsbruksministeriet. |
| --- | --- |

—

Distriktets skogs tjänsteman arkiverar kopior av stocktransporthandlingarna och sammanställer en sammanfattande förteckning över dem, enligt det format som fastställts av skogsbruksministeriet.

| — | Kopior av de stocktransporthandlingar som tjänstemannen har makulerat överlämnas till företaget för arkivering. |
| --- | --- |

—

Kopior av de stocktransporthandlingar som tjänstemannen har makulerat överlämnas till företaget för arkivering.

| — | En sammanfattning av stocktransporthandlingarna översänds till distriktets skogsstyrelse i slutet av varje månad. |
| --- | --- |

—

En sammanfattning av stocktransporthandlingarna översänds till distriktets skogsstyrelse i slutet av varje månad.

| — | Anläggningsoperatören sammanställer register över råmaterial och produkter (Tally Sheets) per produktionslinje i syfte att kontrollera inflöde av stockar och utflöde av trävaror och för beräkning av utbytesgrad. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören sammanställer register över råmaterial och produkter (Tally Sheets) per produktionslinje i syfte att kontrollera inflöde av stockar och utflöde av trävaror och för beräkning av utbytesgrad.

| — | Anläggningsoperatören sammanställer en balansräkningsrapport för bearbetat timmer i syfte att rapportera flödet av trävaror och stockar som kommer in till eller lämnar anläggningen. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören sammanställer en balansräkningsrapport för bearbetat timmer i syfte att rapportera flödet av trävaror och stockar som kommer in till eller lämnar anläggningen.

| — | Anläggningsoperatören sammanställer anläggningens försäljningsrapporter för bokföringen. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören sammanställer anläggningens försäljningsrapporter för bokföringen.

| — | Om tillståndsinnehavaren uteslutande använder timmer från privatägd skog/mark och inte omfattas av SVLK-certifiering, utfärdar tillståndsinnehavaren ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet. |
| --- | --- |

—

Om tillståndsinnehavaren uteslutande använder timmer från privatägd skog/mark och inte omfattas av SVLK-certifiering, utfärdar tillståndsinnehavaren ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet.

| — | Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar och för bearbetat timmer till skogsstyrelsen. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren översänder varje månad balansräkningsrapporten för stockar och för bearbetat timmer till skogsstyrelsen.

| c) | Avstämning av uppgifter: | Skogstjänstemannen kontrollerar balansräkningsrapporten för stockar och för bearbetat timmer och jämför inflöden, utflöden och lagring av stockar på grundval av stocktransporthandlingar. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

Skogstjänstemannen kontrollerar balansräkningsrapporten för stockar och för bearbetat timmer och jämför inflöden, utflöden och lagring av stockar på grundval av stocktransporthandlingar.

| | Produktionsregistreringsblanketten (Tally Sheet) används för avstämning av produktionslinjernas inflöde och utflöde och utbytesgraden jämförs med det offentliggjorda genomsnittet. |
| --- | --- |

Produktionsregistreringsblanketten (Tally Sheet) används för avstämning av produktionslinjernas inflöde och utflöde och utbytesgraden jämförs med det offentliggjorda genomsnittet.

| | Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för stockar och/eller bearbetat timmer också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar också vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

| | Om avvikelser upptäcks informerar skogstjänstemannen det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar skogstjänstemannen det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa.

3.4   Registrerade skogsbruksanläggningar för bearbetat timmer från statliga skogar och/eller från import (TPT-KO)

Registrerade skogsbruksanläggningar för timmer som härrör från statsägda skogar och/eller import (TPT-KO) är anläggningar för bearbetat timmer från primära bearbetningsanläggningar och/eller från andra TPT-KO och/eller för importerat bearbetat timmer. Trävaror från TPT-KO säljs till sekundära bearbetningsenheter, andra TPT-KO, hemmaindustrier, registrerade exportörer och/eller slutanvändare.

Tillstånd för att etablera ett TPT-KO beviljas av distriktsskogstjänstemannen på grundval av ett förslag som tillståndsinnehavaren har lämnat in. Tillstånd för TPT-KO gäller i tre år, men kan förlängas efter att skogstjänstemannen har gjort kontroll och gett godkännande.

TPT-KO-operatörer får endast använda SDoC om de uteslutande använder trävaror som härstammar från importerat bearbetat timmer. Om en enda av deras produkter av bearbetat timmer innehåller bearbetat timmer från naturskogar måste dessa vara SVLK-certifierade.

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Ganis makulerar transporthandlingarna för trävaror. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Ganis makulerar transporthandlingarna för trävaror.

| — | Tillståndsinnehavaren upprättar balansräkningsrapport för bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren upprättar balansräkningsrapport för bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren upprättar en förteckning över bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren upprättar en förteckning över bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren fyller i transporthandlingarna för trävaror enligt det format som skogsbruksministeriet fastställt. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren fyller i transporthandlingarna för trävaror enligt det format som skogsbruksministeriet fastställt.

| — | SDoC utfärdas eller sammanställs (när det gäller bearbetat timmer uteslutande från importerat timmer och med en operatör som inte omfattas av SVLK-certifiering). |
| --- | --- |

—

SDoC utfärdas eller sammanställs (när det gäller bearbetat timmer uteslutande från importerat timmer och med en operatör som inte omfattas av SVLK-certifiering).

| b) | Förfaranden:






  — | Ganis makulerar transporthandlingarna för inkommande bearbetat timmer. |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Ganis makulerar transporthandlingarna för inkommande bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren sammanställer en balansräkningsrapport för bearbetat timmer för att kontrollera inflöde och utflöde av bearbetat timmer vid den registrerade skogsbruksanläggningen för bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren sammanställer en balansräkningsrapport för bearbetat timmer för att kontrollera inflöde och utflöde av bearbetat timmer vid den registrerade skogsbruksanläggningen för bearbetat timmer.

| — | För utgående bearbetat timmer sammanställer tillståndsinnehavaren en förteckning som är kopplad till föregående transporthandlingar för bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

För utgående bearbetat timmer sammanställer tillståndsinnehavaren en förteckning som är kopplad till föregående transporthandlingar för bearbetat timmer.

| — | Tillståndsinnehavaren fyller i transportdokument för trävaror. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren fyller i transportdokument för trävaror.

| — | Om tillståndsinnehavaren inte är SVLK-certifierad och enbart använder importerat bearbetat timmer ska tillståndsinnehavaren utfärda ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet. |
| --- | --- |

—

Om tillståndsinnehavaren inte är SVLK-certifierad och enbart använder importerat bearbetat timmer ska tillståndsinnehavaren utfärda ett SDoC i det format som fastställts av skogsbruksministeriet.

| — | Tillståndsinnehavaren uppdaterar balansräkningsrapporten för bearbetat timmer med uppgifter inflöde, utflöde och lagring av trävaror vid den registrerade skogsbruksanläggningen, på grundval av relevanta transporthandlingar för trävaror. |
| --- | --- |

—

Tillståndsinnehavaren uppdaterar balansräkningsrapporten för bearbetat timmer med uppgifter inflöde, utflöde och lagring av trävaror vid den registrerade skogsbruksanläggningen, på grundval av relevanta transporthandlingar för trävaror.

| c) | Avstämning av uppgifter: | Ganis kontrollerar balansräkningsrapporten för bearbetat timmer och överensstämmelsen mellan det inkommande bearbetade timret och tillhörande transportdokument och importhandlingar för trävaror. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

Ganis kontrollerar balansräkningsrapporten för bearbetat timmer och överensstämmelsen mellan det inkommande bearbetade timret och tillhörande transportdokument och importhandlingar för trävaror.

| | Distriktets skogstjänsteman gör fältbesiktningar när så behövs. |
| --- | --- |

Distriktets skogstjänsteman gör fältbesiktningar när så behövs.

| | Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för bearbetat timmer också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för bearbetat timmer också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

| | Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar distriktets skogstjänsteman det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa.

3.5   Sekundärindustri

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Anläggningsoperatören sammanställer balansräkningsrapporter för bearbetat timmer (halvfabrikat) och bearbetade produkter. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Anläggningsoperatören sammanställer balansräkningsrapporter för bearbetat timmer (halvfabrikat) och bearbetade produkter.

| — | Anläggningsoperatören sammanställer fakturor enligt det format som fastställts av skogsbruksministeriet; dessa tjänar även som transporthandlingar för bearbetade trävaror. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören sammanställer fakturor enligt det format som fastställts av skogsbruksministeriet; dessa tjänar även som transporthandlingar för bearbetade trävaror.

| — | Anläggningsoperatören upprättar balansräkningsrapport för bearbetat timmer. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören upprättar balansräkningsrapport för bearbetat timmer.

| — | Företagets operatör eller anläggningsoperatören sammanställer försäljningsrapport. |
| --- | --- |

—

Företagets operatör eller anläggningsoperatören sammanställer försäljningsrapport.

| — | SDoC utfärdas eller sammanställs (om operatören uteslutande använder trä från privatägda skogar/marker och som inte används i SVLK-certifieringen). |
| --- | --- |

—

SDoC utfärdas eller sammanställs (om operatören uteslutande använder trä från privatägda skogar/marker och som inte används i SVLK-certifieringen).

| b) | Förfaranden:






  — | Anläggningsoperatören arkiverar transporthandlingarna för bearbetat timmer (inkommande material) och sammanställer ett sammandrag. |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Anläggningsoperatören arkiverar transporthandlingarna för bearbetat timmer (inkommande material) och sammanställer ett sammandrag.

| — | Anläggningsoperatören använder registreringsblanketter (Tally Sheet) för bearbetat timmer och bearbetade produkter per produktionslinje, för rapportering av materialflöden till anläggningen och utflödet av produkter samt beräkning av utbytesgraden för råmaterial. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören använder registreringsblanketter (Tally Sheet) för bearbetat timmer och bearbetade produkter per produktionslinje, för rapportering av materialflöden till anläggningen och utflödet av produkter samt beräkning av utbytesgraden för råmaterial.

| — | Anläggningsoperatören sammanställer en balansräkningsrapport för bearbetat timmer i syfte att kontrollera materialflöden in till anläggningen, utflödet av trävaror och stockar i lager. Anläggningsoperatören sammanställer fakturor för bearbetade produkter enligt det format som fastställts av skogsbruksministeriet; dessa tjänar även som transporthandlingar. Anläggningsoperatören arkiverar sedan kopior av fakturorna. En förteckning över trävaror bifogas varje faktura. |
| --- | --- |

—

Anläggningsoperatören sammanställer en balansräkningsrapport för bearbetat timmer i syfte att kontrollera materialflöden in till anläggningen, utflödet av trävaror och stockar i lager. Anläggningsoperatören sammanställer fakturor för bearbetade produkter enligt det format som fastställts av skogsbruksministeriet; dessa tjänar även som transporthandlingar. Anläggningsoperatören arkiverar sedan kopior av fakturorna. En förteckning över trävaror bifogas varje faktura.

| — | Anläggningsaktören sammanställer försäljningsrapporter för sitt register. |
| --- | --- |

—

Anläggningsaktören sammanställer försäljningsrapporter för sitt register.

| — | Om anläggningsaktören vill återtransportera de sågade trävarorna ska företaget även registreras som en registrerad skogsbruksanläggning, och operatören ska ta fram transportdokument för bearbetat timmer för de utgående sågade trävarorna. |
| --- | --- |

—

Om anläggningsaktören vill återtransportera de sågade trävarorna ska företaget även registreras som en registrerad skogsbruksanläggning, och operatören ska ta fram transportdokument för bearbetat timmer för de utgående sågade trävarorna.

| — | Där uteslutande bearbetat timmer från privatägda skogar/mark används ska den icke-ETPIK-certifierade tillståndsinnehavaren, om denne inte omfattas av SVLK-certifiering, utfärda SDoC enligt det format som fastställts av skogsbruksministeriet. |
| --- | --- |

—

Där uteslutande bearbetat timmer från privatägda skogar/mark används ska den icke-ETPIK-certifierade tillståndsinnehavaren, om denne inte omfattas av SVLK-certifiering, utfärda SDoC enligt det format som fastställts av skogsbruksministeriet.

| c) | Avstämning av uppgifter: | Anläggningsoperatören jämför balansräkningsrapporten för trävaruprodukter mot inflöden, utflöden och lagring av material på grundval av transporthandlingarna för trävaruprodukter och registreringsblanketterna (Tally Sheet) för bearbetat timmer. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter:

Anläggningsoperatören jämför balansräkningsrapporten för trävaruprodukter mot inflöden, utflöden och lagring av material på grundval av transporthandlingarna för trävaruprodukter och registreringsblanketterna (Tally Sheet) för bearbetat timmer.

| | Produktionens registreringsblanketter används för att kontrollera produktionslinjernas inflödes- och utflödesvolymer, och utbytesgraden utvärderas. |
| --- | --- |

Produktionens registreringsblanketter används för att kontrollera produktionslinjernas inflödes- och utflödesvolymer, och utbytesgraden utvärderas.

| | Företagets operatör jämför balansräkningsrapporten för bearbetade produkter mot inflöden, utflöden och lagring av produkter på grundval av fakturor. |
| --- | --- |

Företagets operatör jämför balansräkningsrapporten för bearbetade produkter mot inflöden, utflöden och lagring av produkter på grundval av fakturor.

| | Skogstjänstemannen gör fältbesiktningar när så behövs. |
| --- | --- |

Skogstjänstemannen gör fältbesiktningar när så behövs.

| | Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för bearbetat timmer också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

Om tillståndshavaren omfattas av SVLK-certifiering kontrolleras balansräkningsrapporten för bearbetat timmer också av det nationella ackrediteringsorganet i samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner. Det nationella ackrediteringsorganet anordnar vid behov fältbesiktningar på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

| | Om avvikelser upptäcks informerar skogstjänstemannen det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar skogstjänstemannen det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa.

4.   EXPORT

De förfaranden och uppgiftsavstämningsförfaranden som används för export av timmer som härrör från statsägda skogar och privatägda skogar/marker är identiska.

| a) | Centrala aktiviteter:






  — | Handelsministeriet utfärdar certifikat om registrerad exportör av skogsindustriprodukter (ETPIK) till exportören. |
| --- | --- | --- |

a)

Centrala aktiviteter:

—

Handelsministeriet utfärdar certifikat om registrerad exportör av skogsindustriprodukter (ETPIK) till exportören.

| — | Exportören ansöker om V-Legal-dokument/Flegt-licens för varje exportsändning. |
| --- | --- |

—

Exportören ansöker om V-Legal-dokument/Flegt-licens för varje exportsändning.

| — | Om en ETPIK-innehavare uppfyller kraven i fråga om laglighet och försörjningskedjan, utfärdar LA-organet ett V-Legal-dokument/en Flegt-licens. Flegt-licenserna ska utfärdas i det format som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

—

Om en ETPIK-innehavare uppfyller kraven i fråga om laglighet och försörjningskedjan, utfärdar LA-organet ett V-Legal-dokument/en Flegt-licens. Flegt-licenserna ska utfärdas i det format som anges i bilaga IV.

| — | Exportören upprättar en exportdeklaration (PEB) på det formulär som tillhandahålls av tullen, och översänder detta till tullen. |
| --- | --- |

—

Exportören upprättar en exportdeklaration (PEB) på det formulär som tillhandahålls av tullen, och översänder detta till tullen.

| — | Tullen utfärdar exportgodkännande för tullklarering. |
| --- | --- |

—

Tullen utfärdar exportgodkännande för tullklarering.

| b) | Förfaranden:






  — | Exportören begär att LA utfärdar ett V-Legal-dokument/en Flegt-licens genom att lämna in en ansökan och bifoga dokument som bevis på att träråvarorna i produkterna endast kommer från kontrollerade lagliga källor (SVLK-certifierade eller som omfattas av SDoC). |
| --- | --- | --- |

b)

Förfaranden:

—

Exportören begär att LA utfärdar ett V-Legal-dokument/en Flegt-licens genom att lämna in en ansökan och bifoga dokument som bevis på att träråvarorna i produkterna endast kommer från kontrollerade lagliga källor (SVLK-certifierade eller som omfattas av SDoC).

| — | LA-organet utfärdar vid behov V-Legal-dokument/Flegt-licens efter dokumentbaserad och fysisk kontroll av uppgifternas samstämmighet för att säkerställa att trävarorna kommer från lagligen kontrollerade källor och således har producerats i överensstämmelse med laglighetsdefinitionen i bilaga II. LA ska utfärda exportlicensen via onlinedatabasen Silk. Detta garanterar att operatören innehar giltiga exportcertifikat (ETPIK) och certifikat om laglighet. |
| --- | --- |

—

LA-organet utfärdar vid behov V-Legal-dokument/Flegt-licens efter dokumentbaserad och fysisk kontroll av uppgifternas samstämmighet för att säkerställa att trävarorna kommer från lagligen kontrollerade källor och således har producerats i överensstämmelse med laglighetsdefinitionen i bilaga II. LA ska utfärda exportlicensen via onlinedatabasen Silk. Detta garanterar att operatören innehar giltiga exportcertifikat (ETPIK) och certifikat om laglighet.

| — | Exportören översänder en exportdeklaration (PEB) till vilken bifogas faktura, packsedel, exportavgiftsverifikat (om lagstadgat), ETPIK-certifikat, V-Legal-dokument/Flegt-licens, exporttillstånd (om lagstadgat), inspektörsrapport (om lagstadgat) och Cites-dokument (i förekommande fall) till tullen för godkännande. |
| --- | --- |

—

Exportören översänder en exportdeklaration (PEB) till vilken bifogas faktura, packsedel, exportavgiftsverifikat (om lagstadgat), ETPIK-certifikat, V-Legal-dokument/Flegt-licens, exporttillstånd (om lagstadgat), inspektörsrapport (om lagstadgat) och Cites-dokument (i förekommande fall) till tullen för godkännande.

| — | Förutsatt att exportdeklarationen godkänns efter kontroll utfärdar tullen ett exportgodkännande. |
| --- | --- |

—

Förutsatt att exportdeklarationen godkänns efter kontroll utfärdar tullen ett exportgodkännande.

| c) | Avstämning av uppgifter | Skogstjänstemannen gör fältbesiktningar när så behövs. |
| --- | --- | --- |

c)

Avstämning av uppgifter

Skogstjänstemannen gör fältbesiktningar när så behövs.

| | Det nationella ackrediteringsorganet och LA kontrollerar överensstämmelsen av inflöden, utflöden och lagring på grundval av balansräkningsrapporten för bearbetat timmer. I samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner gör det nationella ackrediteringsorganet också korskontroll av dessa uppgifter med den volym som anges i fakturan. Vid behov anordnar det nationella ackrediteringsorganet fältbesiktningar och LA organiserar fysisk kontroll av överensstämmelse mellan uppgifter på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen. |
| --- | --- |

Det nationella ackrediteringsorganet och LA kontrollerar överensstämmelsen av inflöden, utflöden och lagring på grundval av balansräkningsrapporten för bearbetat timmer. I samband med inledande revisioner och övervakningsrevisioner gör det nationella ackrediteringsorganet också korskontroll av dessa uppgifter med den volym som anges i fakturan. Vid behov anordnar det nationella ackrediteringsorganet fältbesiktningar och LA organiserar fysisk kontroll av överensstämmelse mellan uppgifter på ad hoc-basis, i enlighet med beskrivningen i TLAS-vägledningen.

| | Om avvikelser upptäcks informerar skogstjänstemannen det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa. |
| --- | --- |

Om avvikelser upptäcks informerar skogstjänstemannen det nationella ackrediteringsorganet som är ansvarigt för att kontrollera operatörens överensstämmelse, och vice versa.

---

(1)  Avser de viktigaste föreskrifterna inklusive senare ändringar.

1

---